# Euroopan unionin C 323/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 323 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta1. lokakuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 323

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta1. lokakuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 323/01 | Komission tiedonanto — Komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta | 1 |
| 2020/C 323/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 323/01

Komission tiedonanto — Komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta

1

2020/C 323/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 323/03 | Euron kurssi — 30. syyskuuta 2020 | 8 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2020/C 323/04 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 9 |
| 2020/C 323/05 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 10 |
| 2020/C 323/06 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 11 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 323/03

Euron kurssi — 30. syyskuuta 2020

8

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2020/C 323/04

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

9

2020/C 323/05

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

10

2020/C 323/06

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

11

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 323/07 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 12 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 323/07

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta

(2020/C 323/01)

1.   Johdanto

EU on pyrkinyt puuttumaan ihmissalakuljetukseen luomalla kattavan ja monialaisen toimintapoliittisen kehyksen. Tässä yhteydessä on muun muassa laadittu ja pantu täytäntöön tällaisen rikollisen toiminnan torjuntaa koskeva EU:n ensimmäinen toimintasuunnitelma (2015–2020) (1). Sen keskeisenä tavoitteena on hajottaa sellaisten rikollisjärjestöjen toimintamalli, jotka vaarantavat maahantulijoiden hengen ja uhkaavat yhteiskuntiemme turvallisuutta, mutta välttää samalla riski, että avun antaminen hädässä oleville maahantulijoille kriminalisoidaan. Tämä tavoite pysyy yhtenä EU:n keskeisistä toimintapoliittisista painopisteistä.

EU hyväksyi vuonna 2002 oikeudellisen kehyksen, niin kutsutun avustamispaketin (2), jonka tarkoituksena oli määritellä laittomassa maahantulossa, kauttakulussa tai EU:ssa oleskelussa avustamiseen liittyvä rikos ja esittää siihen liittyvät rikosoikeudelliset seuraamukset.

Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivissä 2002/90/EY (niin kutsuttu avustamisdirektiivi) määräämään asianmukaisia seuraamuksia henkilölle, joka lainsäädännön vastaisesti tarkoituksellisesti auttaa EU:n ulkopuolisen maan kansalaista saapumaan EU:n jäsenvaltion alueelle tai kulkemaan sen alueen kautta tai joka taloudellisen hyödyn saamiseksi auttaa EU:n ulkopuolisen maan kansalaista oleskelemaan EU:n jäsenvaltiossa.

Samalla direktiivissä säädetään rikoksen määrittelyn yhteydessä, että jäsenvaltiot voivat jättää humanitaarisen avun kriminalisoimatta.

Komissio toteutti vuonna 2017 avustamispakettia (3) koskevan ensimmäisen kattavan arvioinnin, jäljempänä ’arviointi’. Arvioinnissa otettiin huomioon huolet humanitaarisen avun mahdollisesta kriminalisoinnista ja viitattiin erityisesti havaittuun oikeusvarmuuden puutteeseen sekä viranomaisten ja kentällä toimivien välisen viestinnän epäkohtiin. Komissio ei katsonut oikeudellisen tarkistuksen olevan tuossa vaiheessa tarpeen, mutta ehdotti tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon tehostamista syyttäjien, lainvalvontaviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä, jotta voitaisiin löytää ratkaisuja havaittujen heikkouksien käytännön seurauksiin.

Tämän arvioinnin jatkotoimena komissio käynnisti vuonna 2018 prosessin, jossa se kuulee säännöllisesti kansalaisyhteiskunnan edustajia ja EU-virastoja, kuten perusoikeusvirastoa ja Eurojustia. Tarkoituksena on lisätä tietämystä ja koota tietoa avustamisdirektiivin tulkintaan ja soveltamiseen liittyvien ongelmien täsmentämiseksi. Euroopan parlamentti antoi heinäkuussa 2018 päätöslauselman suuntaviivoista jäsenvaltioille humanitaarisen avun kriminalisoinnin estämiseksi (4) ja kehotti komissiota ”hyväksymään jäsenvaltioille suuntaviivoja, joissa täsmennetään, millaisia avustamisen muotoja ei saisi kriminalisoida, jotta voidaan varmistaa nykyisen säännöstön [...] selkeä ja yhdenmukainen täytäntöönpano...” .

Tämän kuulemisprosessin ja eri sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen myötä on vuodesta 2018 lähtien käynyt ilmi, että kansalaisjärjestöjen ja yksittäisten henkilöiden toiminta maahantulijoiden auttamiseksi vaikeutuu jatkuvasti, myös suoritettaessa etsintä- ja pelastusoperaatioita merellä. Viimeisimmät selvitykset, joista komissio on keskustellut kansalaisjärjestöjen kanssa, osoittavat, että humanitaarisissa tarkoituksissa toteutettujen toimien kriminalisointi on vuodesta 2015 lähtien laajentunut. (5) Kootut tiedot vahvistivat, että tällaiseen avustamiseen liittyvien syiden perusteella syytteeseen asetettujen ja tutkittujen henkilöiden määrä on kasvanut EU:ssa vuodesta 2015 lähtien. Selvityksissä havaittiin 60 tutkintaa ja syytteeseen asettamista koskevaa tapausta kymmenessä jäsenvaltiossa vuosina 2015–2019. Ne liittyivät useimmiten maahantulossa avustamiseen, ja eniten tapauksia oli vuonna 2018. Selvityksen yhteydessä analysoidut tapaukset koskevat pääasiassa vapaaehtoisia, ihmisoikeuksien puolustajia, merellä toteutettaviin etsintä- ja pelastusoperaatioihin osallistuvien alusten miehistöjä mutta myös tavallisia kansalaisia, perheenjäseniä, toimittajia, kaupunginjohtajia ja uskonnollisia johtajia. Kuten arvioinnissa ja Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, luotettavien ja vertailukelpoisten kansallisten rikostilastojen puute on kuitenkin edelleen ongelma, joka koskee erityisesti laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvissä rikoksissa avustamista. (6)

Komissio katsoo Euroopan parlamentin päätöslauselman ja kuulemisprosessin tulosten perusteella, että avustamisdirektiivin soveltamisalan selkeyttämiseksi on tarpeen antaa ohjeita sen tulkinnasta. Nämä ohjeet eivät vaikuta EU:n lainsäädännön lopullisesta tulkinnasta vastaavan Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaan.

2.   Ihmissalakuljetuksen torjunnan oikeudellinen kehys kansainvälisellä ja Euroopan tasolla

2.1   Kansainvälinen oikeudellinen kehys: Yhdistyneiden Kansakuntien lisäpöytäkirja maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä

Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirja maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä (7), jäljempänä ’lisäpöytäkirja’, hyväksyttiin vuonna 2000, ja se tuli voimaan vuonna 2004. Se oli ensimmäinen kansainvälinen väline, jossa ihmissalakuljetukselle esitettiin yhteinen määritelmä. EU liittyi lisäpöytäkirjaan vuonna 2006 (8), ja kaikki EU:n jäsenvaltiot Irlantia lukuun ottamatta ovat ratifioineet sen.

’Maahanmuuttajien salakuljetus’ määritellään lisäpöytäkirjan 3 artiklassa siten, että sillä tarkoitetaan ”henkilön laittoman maahantulon järjestämistä sellaiseen sopimusvaltioon, jonka kansalainen kyseinen henkilö ei ole [...], välittömän tai välillisen taloudellisen tai muun aineellisen hyödyn saamiseksi”.

Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaava järjestö (UNODC) kuvaa vuonna 2017 esitetyssä asiakirjassa, joka koskee taloudellisen tai muun aineellisen hyödyn käsitettä maahanmuuttajien salakuljetusta koskevassa lisäpöytäkirjassa (9), että tällainen taloudellinen tai muu aineellinen hyöty on ihmissalakuljetuksen nimenomainen tarkoitus ja syy siihen, että järjestäytyneet rikollisryhmät osallistuvat yhä lisääntyvässä määrin toimintaan, joka usein saattaa haavoittuvassa asemassa olevien maahantulijoiden hengen vakavaan vaaraan. UNODC toteaa, että ihmissalakuljetukseen liittyvät taloudelliset tai muut aineelliset edut ruokkivat kauppaa, joka muuttaa inhimillisen kärsimyksen ja vastoinkäymisten sietokyvyn valtaviksi ja häikäilemättömällä tavalla hankituiksi voitoiksi. (10) Lisäksi UNODC:n asiakirjassa mainitaan, että laittomassa maahantulossa avustaminen ilman siitä hyötymisen motiivia on toimi, joka ei kuulu lisäpöytäkirjan soveltamisalaan. (11)

UNODC päätyy siihen, että vaikka lisäpöytäkirja ei estä valtioita säätämästä sen soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä rikoksista, esimerkiksi laittomassa maahantulossa tai maassa oleskelussa avustamisesta, lisäpöytäkirjalla ei pyritä humanitaaristen toimijoiden syytteeseen asettamiseen eikä sitä voida käyttää syytteeseen asettamisen oikeusperustana. (12) UNODC muistuttaa, että kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanoa koskevassa oppaassa (13)
  käsitellään tätä aihetta ja vahvistetaan, että viittauksella taloudelliseen tai muuhun aineelliseen hyötyyn oli nimenomaan tarkoitus sulkea soveltamisalan ulkopuolelle ryhmät, joilla on puhtaasti poliittiset tai sosiaaliset motiivit. Tältä pohjalta UNODC kehottaa valtioita ottamaan käyttöön suojatoimia, joilla varmistetaan, että uskonnolliset järjestöt, kansalaisyhteiskunta ja henkilöt, jotka toimivat ilman minkäänlaista tavoitetta saada taloudellista tai muuta aineellista hyötyä, suljetaan salakuljetusrikosten soveltamisalan ulkopuolelle mutta samalla varmistetaan, ettei tällaista poissulkemista voida käyttää porsaanreikänä oikeuden pakoilemiseksi. (14)

2.2   EU:n oikeudellinen kehys: avustamispaketti

Ihmissalakuljetus liittyy yhä useammin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja ihmishenkien menetyksiin erityisesti merellä. (15) Laittomassa muuttoliikkeessä avustamista esiintyy monissa muodoissa, joita ovat esimerkiksi

| — | sellaisen henkilön kuljettaminen tai sellaisen henkilön kuljetuksen järjestäminen, jolla ei ole oikeutta tulla sellaiseen maahan tai kulkea sellaisen maan kautta, jonka kansalainen hän ei ole; |
| --- | --- |

—

sellaisen henkilön kuljettaminen tai sellaisen henkilön kuljetuksen järjestäminen, jolla ei ole oikeutta tulla sellaiseen maahan tai kulkea sellaisen maan kautta, jonka kansalainen hän ei ole;

| — | väärennettyjen asiakirjojen valmistaminen ja/tai toimittaminen; |
| --- | --- |

—

väärennettyjen asiakirjojen valmistaminen ja/tai toimittaminen;

| — | lumeavioliittojen järjestäminen. |
| --- | --- |

—

lumeavioliittojen järjestäminen.

Näitä toimia toteuttavat järjestäytyneet rikollisverkostot tai yksittäiset henkilöt, ja ne saavat niistä huomattavia voittoja. Lisäksi EU:hun laittomasti tulevien henkilöiden määrän kasvu ylläpitää sekä EU:hun pääsyssä avustamiseen että laittomaan oleskeluun liittyvän toiminnan kysyntää. Laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja (taloudellisen hyödyn saamiseksi tapahtuvassa) maassa oleskelussa avustamisesta määrätään avustamispaketissa seuraamuksia.

Avustamispaketin yleisenä tavoitteena on auttaa torjumaan sekä laitonta muuttoliikettä, kun siinä määrätään seuraamuksia laittomassa rajanylityksessä avustamisesta, että järjestäytyneitä rikollisverkostoja, jotka vaarantavat maahantulijoiden hengen. Avustamisdirektiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaan henkilölle, joka tarkoituksellisesti auttaa EU:n ulkopuolisen maan kansalaista saapumaan EU:n alueelle, kulkemaan sen alueen kautta tai (taloudellisen hyödyn saamiseksi) oleskelemaan EU:ssa maahanmuuttolainsäädännön vastaisesti, on määrättävä seuraamuksia.

Kuten arvioinnissa todetaan, lisäpöytäkirja ja avustamispaketti ovat joistakin eroista huolimatta edelleen yhdenmukaisia keskenään. (16) Arvioinnissa muistutetaan, että lisäpöytäkirjan osapuolina sekä EU että sen jäsenvaltiot ovat velvollisia soveltamaan sitä myös antaessaan tai pannessaan täytäntöön sen soveltamisalaan kuuluvaa lainsäädäntöä ja että lisäpöytäkirja on vahvistanut EU:n asemaa torjuttaessa ihmissalakuljetusta järjestäytyneen rikollisuuden muotona.

Avustamisdirektiivin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu avustamiseen liittyvä rikos on itse asiassa kattavampi kuin lisäpöytäkirjassa, koska direktiivissä taloudellinen hyöty ei ole laittomassa maahantulossa tai kauttakulussa avustamista koskevan rikoksen tunnusmerkki. Taloudellinen hyöty – yhdessä rikollisjärjestön toimintaan osallistumisen tai rikoksen kohteena olevien henkilöiden hengen vaarantamisen kanssa – on lueteltu puitepäätöksen 2002/946/YOS 1 artiklan 3 kohdassa raskauttavina olosuhteina.

Direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin mahdollisuudesta jättää laittomassa maahantulossa ja kauttakulussa avustaminen kriminalisoinnin ulkopuolelle, kun sen tavoitteena on humanitaarisen avun antaminen. Tämän säännöksen mukaan ”Jäsenvaltio voi päättää jättää säätämättä seuraamuksista 1 kohdan a alakohdassa määritellyn menettelyn osalta kansallista lainsäädäntöään tai käytäntöjään soveltaen, jos kyseisen menettelyn tavoitteena on humanitaarisen avun antaminen asianomaiselle henkilölle”.

Jos ei oteta huomioon viittauksia yleisiin rikosoikeudellisiin säännöksiin, kuten säännöksiin, jotka koskevat tekoja, jotka on täytynyt toteuttaa vaarallisen tilanteen välttämiseksi (17), vain kahdeksan jäsenvaltiota on sisällyttänyt kansalliseen lainsäädäntöönsä poikkeuksen, jonka mukaan rangaistusta ei määrätä laittomassa maahantulossa ja/tai kauttakulussa avustamisesta, jos se on suoritettu jonkinlaisen humanitaarisen avun antamiseksi (18). Näiden jäsenvaltioiden lainsäädännön tarkastelu paljastaa, että direktiivistä on tehty erilaisia kansallisia tulkintoja, joissa kussakin otetaan huomioon kansallinen lainsäädäntökehys.

Belgia ja Espanja ovat omaksuneet lähes sanatarkasti direktiivin sanamuodon humanitaarisen avun sisällyttämisestä syyksi olla määräämättä seuraamuksia, kun taas muut näistä jäsenvaltioista ovat käyttäneet toisenlaisia muotoiluja.

Kroatia esittää nimenomaiset poikkeukset seuraaville toimille:

| — | maahantulossa avustaminen ihmishenkien pelastamiseksi, henkilövahinkojen ehkäisemiseksi, kiireellisen lääkintäavun ja humanitaarisen avun antamiseksi erityislainsäädännön mukaisesti ja |
| --- | --- |

—

maahantulossa avustaminen ihmishenkien pelastamiseksi, henkilövahinkojen ehkäisemiseksi, kiireellisen lääkintäavun ja humanitaarisen avun antamiseksi erityislainsäädännön mukaisesti ja

| — | oleskelussa avustaminen humanitaaristen syiden perusteella, ilman aikomusta estää tai lykätä toimenpiteiden toteuttamista palauttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

oleskelussa avustaminen humanitaaristen syiden perusteella, ilman aikomusta estää tai lykätä toimenpiteiden toteuttamista palauttamisen varmistamiseksi.

Kreikassa ei määrätä seuraamuksia alusten eikä ilma-alusten kapteeneille eikä päälliköille eikä minkään kulkuneuvon kuljettajille siitä syystä, että nämä ovat antaneet apua pelastamalla henkilön merellä tai kuljettamalla henkilöä, joka kansainvälisen oikeuden mukaan on kansainvälisen suojelun tarpeessa.

Italia on antanut rikoslakinsa 54 §:ään viittaavan nimenomaisen säännöksen yleisenä lausekkeena, jonka mukaan ei kriminalisoida toimia, joiden tavoitteena on

| — | estää vakavan vahingon aiheutuminen toimintaan osallistuville; |
| --- | --- |

—

estää vakavan vahingon aiheutuminen toimintaan osallistuville;

| — | pelastaa Italian alueella oleskelevia ulkomaalaisia ja/tai tarjota heille humanitaarista apua. |
| --- | --- |

—

pelastaa Italian alueella oleskelevia ulkomaalaisia ja/tai tarjota heille humanitaarista apua.

Suomi ottaa huomioon henkilön humanitaariset tai läheisiin perhesuhteisiin liittyvät vaikuttimet sekä ulkomaalaisen turvallisuuteen vaikuttavat olot hänen kotimaassaan tai vakinaisessa asuinmaassaan.

Ranskassa on perustuslakineuvoston antaman päätöksen (19) ja sen johdosta asiaa koskeviin säännöksiin tehdyn muutoksen johdosta jätetty kriminalisoimatta sukulaisten ja oikeudellista, kielellistä tai sosiaalista neuvontaa antavien tai mitä tahansa apua pelkästään humanitaarisista syistä antavien henkilöiden toimet kauttakulussa tai oleskelussa avustamisen osalta. Tämä ei kuitenkaan koske maahantulossa avustamista.

Maltassa on mahdollista jättää nostamatta kanne sellaista henkilöä vastaan, joka avustaa välittömässä vaarassa olevaa henkilöä pääsemään maan alueelle ja/tai kulkemaan sen alueen kautta, jos kyseiset toimet on toteutettu humanitaarisen avun antamiseksi. (20)

Toimivalta arvioida tapauksen olosuhteiden perusteella, kuuluuko toimi kansallisessa lainsäädännössä säädetyn poikkeuksen soveltamisalaan, kuuluu oikeusviranomaisille, joiden on löydettävä oikea tasapaino asiaan liittyvien eri etujen ja arvojen välillä. (21)

3.   Avustamisdirektiivin 1 artiklan soveltamisala

Kun otetaan huomioon avustamisdirektiivin yleinen henki ja tavoite, on selvää, ettei sitä voida tulkita keinoksi sallia lakisääteisen humanitaarisen toiminnan, kuten merellä toteutettavien etsintä- ja pelastusoperaatioiden, kriminalisointi, riippumatta siitä, miten avustamisdirektiiviä sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Kansainvälisen merioikeuden mukaan valtioilla on velvollisuus vaatia, että niiden lipun alla purjehtivien alusten päälliköt antavat apua merihädässä oleville henkilöille tai aluksille, jos tämä on mahdollista aiheuttamatta vakavaa vaaraa alukselle, miehistölle tai matkustajille. Tämä periaate vahvistetaan seuraavissa asiakirjoissa:

| — | Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus (22) |
| --- | --- |

—

Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus (22)

| — | kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä (23) (SOLAS-yleissopimus) ja |
| --- | --- |

—

kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä (23) (SOLAS-yleissopimus) ja

| — | kansainvälinen yleissopimus etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä (24) (SAR-yleissopimus). |
| --- | --- |

—

kansainvälinen yleissopimus etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä (24) (SAR-yleissopimus).

Sovellettava oikeudellinen kehys sisältää lisäksi muitakin sopimuksia, jotka liittyvät meriliikenteeseen ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätöslauselmiin. (25)

Lisäksi valtioiden velvoite asettaa alusten päälliköille velvollisuus auttaa merihädässä olevia henkilöitä, aluksia tai ilma-aluksia tunnustetaan kansainvälisen tapaoikeuden periaatteeksi. Näin ollen se sitoo kaikkia valtioita.

Kaikkien etsintä- ja pelastustoimiin osallistuvien on kansainvälisen merioikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden yleisten periaatteiden ja sovellettavien sääntöjen mukaisesti noudatettava koordinoivalta viranomaiselta saatuja ohjeita osallistuessaan etsintä- ja pelastustoimiin. Sellaisten kansalaisjärjestöjen tai muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden toimien kriminalisointi, jotka toteuttavat etsintä- ja pelastusoperaatioita asiaa koskevaa lainsäädäntökehystä noudattaen, rikkoo kansainvälistä oikeutta, minkä vuoksi sitä ei sallita EU:n lainsäädännössä.

Kun avustamisdirektiivin 1 artiklassa kriminalisoidaan laittomassa maahantulossa ja kauttakulussa avustaminen ja annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus olla määräämättä seuraamuksia tapauksissa, joissa toiminnan tarkoituksena on humanitaarisen avun antaminen, siinä ei viitata lakisääteiseen humanitaariseen apuun, koska sitä ei voida kriminalisoida.

4.   Ohjeet

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että avustamisdirektiivin 1 artiklaa on tulkittava seuraavasti:

| i) | lakisääteistä humanitaarista apua ei voi eikä saa kriminalisoida; |
| --- | --- |

i)

lakisääteistä humanitaarista apua ei voi eikä saa kriminalisoida;

| ii) | sellaisten kansalaisjärjestöjen tai muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden toimien kriminalisointi, jotka toteuttavat etsintä- ja pelastusoperaatioita merellä asiaa koskevaa lainsäädäntökehystä noudattaen, rikkoo kansainvälistä oikeutta, minkä vuoksi sitä ei sallita EU:n lainsäädännössä; |
| --- | --- |

ii)

sellaisten kansalaisjärjestöjen tai muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden toimien kriminalisointi, jotka toteuttavat etsintä- ja pelastusoperaatioita merellä asiaa koskevaa lainsäädäntökehystä noudattaen, rikkoo kansainvälistä oikeutta, minkä vuoksi sitä ei sallita EU:n lainsäädännössä;

| iii) | tarvittaessa olisi arvioitava tapauskohtaisesti, kuuluuko teko direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun ’humanitaarisen avun’ käsitteeseen, jota ei voida tulkita siten, että lakisääteinen teko voitaisiin kriminalisoida, ja otettava tässä yhteydessä huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet. |
| --- | --- |

iii)

tarvittaessa olisi arvioitava tapauskohtaisesti, kuuluuko teko direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun ’humanitaarisen avun’ käsitteeseen, jota ei voida tulkita siten, että lakisääteinen teko voitaisiin kriminalisoida, ja otettava tässä yhteydessä huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet.

5.   Toimintapoliittinen suositus

EU:ssa toimivat kansalaisjärjestöt ja henkilöt, jotka antavat humanitaarista apua maahantulijoille, ovat viime vuosina tuoneet julki kasvavan huolensa. (26) Meripelastusoperaatiot ja liikkeellä oleville maahantulijoille rajoilla tai jäsenvaltioiden alueella annettava tuki toteutetaan saatujen tietojen mukaan tilanteessa, jossa kansallisten tai paikallisten viranomaisten kanssa esiintyy jännitteitä ja pelastajat ja vapaaehtoiset pelkäävät epäasianmukaista hallinnollista painostusta ja seuraamuksia. (27)

Euroopan parlamentti kehotti asiasta antamassaan päätöslauselmassa (28) jäsenvaltioita ”asettamaan avustamisdirektiivissä annetun humanitaarista apua koskevan poikkeuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään”.

Komissio muistuttaa, että EU:n lainsäädännön tarkoituksena ei ole kriminalisoida humanitaarista apua, ja se on tarkastellut tilannetta avustamispaketin arvioinnin jälkeen. Komissio kehottaakin jäsenvaltioita käyttämään avustamisdirektiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta erottaa toisistaan toimet, joiden tavoitteena on humanitaarisen avun antaminen, ja toimet, joiden tavoitteena on avustaa laittomassa maahantulossa tai kauttakulussa, ja mahdollisuutta jättää ensin mainitut toimet kriminalisoimatta, jos ne eivät vielä ole tehneet niin.

---

(1)  COM(2015) 285 final, 27.5.2015.

(2)  Neuvoston direktiivi 2002/90/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2002, laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelystä (EUVL L 328, 5.12.2002, s. 17) ja neuvoston puitepäätös 2002/946/YOS, tehty 28 päivänä marraskuuta 2002, rikosoikeudellisten puitteiden vahvistamisesta laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen ehkäisemistä varten (EUVL L 328, 5.12.2002, s. 1). Nämä säädökset hyväksyttiin yhdessä, ja niistä käytetään yleisesti nimitystä ’avustamispaketti’.

(3)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence: The Facilitators Package (Directive 2002/90/EC and Framework Decision 2002/946/JHA), SWD (2017) 117 final.

(4)  2018/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė ja Carmine Conte: Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, Research Social Platform on Migration and Asylum (ReSOMA), Final Synthetic Report, kesäkuu 2019, s. 32. Migration Policy Group -tutkimuskeskus on toteuttanut seurannan Research Social Platform on Migration and Asylum (ReSOMA) -aloitteen yhteistyö- ja osallistumisprosessin kautta. Prosessiin osallistui tutkijoita ja asiantuntijoita kansalaisjärjestöistä ja muista sidosryhmistä. Selvitys perustui tapausseurantaan, jonka ovat toteuttaneet Open Democracy ja Institute of Race Relations ja joka sisältyy Centre for European Policy Studies -keskuksen avustamisdirektiivistä tekemän tilannekatsauksen vuoden 2018 päivitykseen. ReSOMA-hanketta on rahoitettu EU:n tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmasta.

(6)  Arvioinnin jälkeen Eurostat keräsi jäsenvaltioilta tietoja ihmissalakuljetukseen liittyvistä rikoksista osana viitevuosia 2015, 2016 ja 2017 koskevaa kokeiluluonteista tiedonkeruuta. Viitevuotta 2018 koskevia tietoja pyydettiin Eurostatin lähettämässä vuotuisessa kyselylomakkeessa rikostilastojen keräämiseksi jäsenvaltioista.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Ks. i) neuvoston päätös 2006/616/EY, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2006, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta tämän pöytäkirjan niiden määräysten osalta, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 179 ja 181 a artiklan soveltamisalaan (EUVL L 262, 22.9.2006, s. 24) ja ii) neuvoston päätös 2006/617/EY, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2006, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämistä koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta tämän pöytäkirjan niiden määräysten osalta, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen III osan IV osaston soveltamisalaan (EUVL L 262, 22.9.2006, s. 34).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Esipuhe, kohta iii.

(11)  Ks. alaviite 9.

(12)  Ks. alaviite 9, s. 14. UNODC muistuttaa myös, että valmisteluasiakirjojen mukaan laatijoiden tarkoituksena oli sulkea soveltamisalan ulkopuolelle niiden toimet, jotka tukevat maahantulijoita humanitaarisista syistä tai läheisten perhesiteiden perusteella. Asiaa koskevaan määräykseen liitetyn tulkitsevan huomautuksen mukaan lisäpöytäkirjan tarkoituksena ei ollut kriminalisoida perheenjäsenten tai tukiryhmien, kuten uskonnollisten järjestöjen tai kansalaisjärjestöjen, toimintaa.

(13)  UNODC, Legislative Guides for the Implementation of the United Nations Convention against Transnational Organized Crime and the Protocols thereto UN Sales No. E.05.V.2 (2004), s. 13, kohta 26.

(14)  Ks. alaviite 13, s. 71.

(15)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, mainittu edellä, s. 4.

(16)  Ks. alaviite 15, s. 31.

(17)  Ks. Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, FRA (2014), s. 10.

(18)  Belgia, Espanja, Italia, Kreikka, Kroatia, Malta, Ranska ja Suomi; REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, mainittu edellä, s. 15, sekä Ranskan ulkomaalaislain L622–4 §, sellaisena kuin se on muutettuna 10. syyskuuta 2018 annetulla lailla nro 2018-778, ja vuonna 2017 hyväksytyn Kroatian ulkomaalaislain 43 §:n 2 momentin 2 kohta.

(19)  Ranskan perustuslakineuvosto totesi 6. heinäkuuta 2018 tekemässään päätöksessä nro 2018-717/718 QPC, että mahdollisuus auttaa ihmisiä humanitaarisissa tarkoituksissa pohjautuu perustuslain mukaiseen veljeyden periaatteeseen riippumatta siitä, mikä on heidän oikeudellinen asemansa maassa. Lisäksi se katsoi, että kansallista säännöstä, jolla tietyntyyppinen toiminta jätetään kriminalisoimatta, voitiin tulkita vain siten, että sitä voitiin soveltaa myös muuntyyppiseen humanitaarisessa tarkoituksessa annettuun apuun. Se ei kuitenkaan ulottanut päätöstään kattamaan maahantulossa avustamista, joka sen mukaan väistämättä merkitsee laitonta tilannetta, toisin kuin kauttakulussa avustaminen.

(20)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, mainittu edellä, s. 14–15.

(21)  Tarpeesta löytää oikea tasapaino yhtäältä yleisen järjestyksen suojelemisen ja rikosten ehkäisemisen tarpeen ja toisaalta teon humanitaarisen tarkoituksen huomioon ottamisen välillä ks. esim. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 10. marraskuuta 2011 antamassa tuomiossa nro 29681/08, Mallah v. Ranska, viittaus ulkomaalaisten maahantuloa ja oleskelua sekä turvapaikkaoikeutta koskevan Ranskan lain L622-1 §:ään, ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artikla.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

SOLAS-yleissopimuksen (V luku – Merenkulun turvallisuus) mukaan sellaisen merellä olevan aluksen päällikön, joka voi antaa apua saatuaan tiedon ihmisten merihädästä, on mentävä apuun niin nopeasti kuin mahdollista. Tätä avunantovelvollisuutta sovelletaan riippumatta kyseisten henkilöiden kansalaisuudesta tai asemasta taikka olosuhteista, joissa heidät tavataan. Jos alus ei pysty menemään apuun saatuaan hätäilmoituksen tai asian erityispiirteiden vuoksi katsoo, että apuun lähteminen on kohtuutonta tai tarpeetonta, päällikön on kirjattava laivapäiväkirjaan syy, jonka vuoksi alus ei antanut apua merihädässä oleville henkilöille. Hänen on Kansainvälisen merenkulkujärjestön suositus huomioon ottaen ilmoitettava asiasta asianmukaiselle etsintä- ja pelastuspalvelulle. Yleissopimuksessa valtuutetaan sopimusvaltiot koordinoimaan toimiaan ja tekemään yhteistyötä auttaakseen aluksen päällikköä toimittamaan merellä pelastetut henkilöt turvalliseen paikkaan. Siinä säädetään myös, ettei aluksen omistaja, vuokraaja, alusta käyttävä yhtiö tai kukaan muukaan henkilö voi estää tai rajoittaa aluksen päällikköä tekemästä tai toteuttamasta päätöstä, joka on päällikön asiantuntemuksen perusteella välttämätön ihmishengen turvaamiseksi merellä.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

SAR-yleissopimuksessa (sen liitteessä) velvoitetaan sopimuspuolet avustamaan aluksen päällikköä merellä pelastettujen ihmisten kuljettamisessa turvalliseen paikkaan ja edellytetään, että meripelastuskeskuksilla on asianmukaiset toimintamenettelyt, joilla määritetään tarkoituksenmukaisimmat paikat, joissa merihädässä olevat henkilöt voidaan siirtää maihin.

(25)  IMO:n meriturvallisuuskomitea hyväksyi 78. istunnossaan (MSC 78 vuonna 2004) merkittäviä muutoksia SOLAS-yleissopimuksen V lukuun ja SAR-yleissopimuksen liitteen 2, 3 ja 4 lukuun. Nämä muutokset tulivat voimaan 1. heinäkuuta 2006. Samassa istunnossa meriturvallisuuskomitea hyväksyi joukon toimintaohjeita. Kyseisten muutosten ja näiden ohjeiden tarkoituksena on auttaa varmistamaan, että merihädässä olevia ihmisiä autetaan, mutta minimoida apuun saapuville aluksille aiheutuvat haitat ja varmistaa etsintä- ja pelastuspalvelujen jatkuva loukkaamattomuus.

(26)  Ks. erityisesti i) Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen kansalaisjärjestöjä koskevaa lainsäädäntöä käsittelevän asiantuntijaneuvoston teettämä temaattinen tutkimus Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe member states, joulukuu 2019; ii) Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, ReSOMA, mainittu edellä; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp ja Gabriella Sanchez, Update Study "Fit for purpose?” The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants, Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnalle (PETI) laadittu selvitys, Euroopan parlamentti, joulukuu 2018; iii) Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA), Fundamental Rights Considerations: NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations, lokakuu 2018; iv) FRA, 2019 update - NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations, kesäkuu 2019; v) Punishing Compassion. Solidarity on trial in fortress Europe, Amnesty International, maaliskuu 2020.

(27)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, mainittu edellä.

(28)  2018/2769(RSP), mainittu edellä.

---

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/7

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 323/02)

Komissio päätti 24. kesäkuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9778. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9778. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/8

---

Euron kurssi (1)

30. syyskuuta 2020

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1708 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,76 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4462 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,91235 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5713 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0804 |
| ISK | Islannin kruunua | 162,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,1008 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,233 |
| HUF | Unkarin forinttia | 365,53 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5462 |
| RON | Romanian leuta | 4,8725 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,0990 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6438 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5676 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,0742 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7799 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6035 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 368,51 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 19,7092 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9720 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5565 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 497,84 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8653 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,774 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 91,7763 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,079 |
| BRL | Brasilian realia | 6,6308 |
| MXN | Meksikon pesoa | 26,1848 |
| INR | Intian rupiaa | 86,2990 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1708

JPY

Japanin jeniä

123,76

DKK

Tanskan kruunua

7,4462

GBP

Englannin puntaa

0,91235

SEK

Ruotsin kruunua

10,5713

CHF

Sveitsin frangia

1,0804

ISK

Islannin kruunua

162,20

NOK

Norjan kruunua

11,1008

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,233

HUF

Unkarin forinttia

365,53

PLN

Puolan zlotya

4,5462

RON

Romanian leuta

4,8725

TRY

Turkin liiraa

9,0990

AUD

Australian dollaria

1,6438

CAD

Kanadan dollaria

1,5676

HKD

Hongkongin dollaria

9,0742

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7799

SGD

Singaporen dollaria

1,6035

KRW

Etelä-Korean wonia

1 368,51

ZAR

Etelä-Afrikan randia

19,7092

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9720

HRK

Kroatian kunaa

7,5565

IDR

Indonesian rupiaa

17 497,84

MYR

Malesian ringgitiä

4,8653

PHP

Filippiinien pesoa

56,774

RUB

Venäjän ruplaa

91,7763

THB

Thaimaan bahtia

37,079

BRL

Brasilian realia

6,6308

MXN

Meksikon pesoa

26,1848

INR

Intian rupiaa

86,2990

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/9

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2020/C 323/04)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 25.6.2020 |
| --- | --- |
| Asian numero | 85 254 |
| Päätöksen numero | 064/20/KOL |
| EFTA-valtio | Norja |
| Alue | Kaikki |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Covid-19 – Työntekijöiden osakeoptioiden verojärjestelmän muutokset |
| Oikeusperusta | Norjan verolaki, 5–14 § |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tuki pienille ja mikroyrityksille |
| Tuen muoto | Verovapautus |
| Talousarvio | 370 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa (ohjelman kokonaisbudjetti sellaisena kuin se on muutettuna) |
| Kesto | 2020–2029 |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministry of Finance |
| P.O Box 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORJA |

Päätöksen antamispäivä

25.6.2020

Asian numero

85 254

Päätöksen numero

064/20/KOL

EFTA-valtio

Norja

Alue

Kaikki

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Covid-19 – Työntekijöiden osakeoptioiden verojärjestelmän muutokset

Oikeusperusta

Norjan verolaki, 5–14 §

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki pienille ja mikroyrityksille

Tuen muoto

Verovapautus

Talousarvio

370 miljoonaa Norjan kruunua vuodessa (ohjelman kokonaisbudjetti sellaisena kuin se on muutettuna)

Kesto

2020–2029

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministry of Finance

P.O Box 8008 Dep

0030 Oslo

NORJA

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions.

---

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/10

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2020/C 323/05)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 26. kesäkuuta 2020 |
| --- | --- |
| Asian numero | 85 318 |
| Päätöksen numero | 065/20/KOL |
| EFTA-valtio | Norja |
| Alue | Koko Norjan alue |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Huomattavasta liikevaihdon menetyksestä kärsiville yrityksille suunnattua avustusohjelmaa koskevat covid-19:ään liittyvät muutokset ja ohjelman jatkaminen |
| Oikeusperusta | Laki tilapäisestä avustusohjelmasta yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä |
| Toimenpidetyyppi | Avustusohjelma |
| Tarkoitus | Avustusohjelman tarkoitus on korvata yrityksille covid-19-epidemiasta aiheutuneita vahinkoja, jotta työpaikat säilyvät ja talous elpyy nopeammin kriisin jälkeen. |
| Tuen muoto | Avustukset |
| Budjetti | Arviolta 30 miljardia Norjan kruunua |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | Jatkettua avustusta sovelletaan 1. maaliskuuta 2020 ja 31. elokuuta 2020 välisenä aikana aiheutuneisiin menetyksiin. |
| Toimialat | Kaikki toimialat lukuun ottamatta öljynporausta ja -tuotantoa harjoittavia yrityksiä, sähkön tuotantoa, siirtoa, jakelua ja kauppaa harjoittavia yrityksiä sekä rahoituslaitoksia, yksityisiä päiväkoteja ja lentoyhtiöitä |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | The Norwegian Tax Administration |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORJA |

Päätöksen antamispäivä

26. kesäkuuta 2020

Asian numero

85 318

Päätöksen numero

065/20/KOL

EFTA-valtio

Norja

Alue

Koko Norjan alue

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Huomattavasta liikevaihdon menetyksestä kärsiville yrityksille suunnattua avustusohjelmaa koskevat covid-19:ään liittyvät muutokset ja ohjelman jatkaminen

Oikeusperusta

Laki tilapäisestä avustusohjelmasta yrityksille, jotka kärsivät huomattavasta liikevaihdon menetyksestä

Toimenpidetyyppi

Avustusohjelma

Tarkoitus

Avustusohjelman tarkoitus on korvata yrityksille covid-19-epidemiasta aiheutuneita vahinkoja, jotta työpaikat säilyvät ja talous elpyy nopeammin kriisin jälkeen.

Tuen muoto

Avustukset

Budjetti

Arviolta 30 miljardia Norjan kruunua

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

Jatkettua avustusta sovelletaan 1. maaliskuuta 2020 ja 31. elokuuta 2020 välisenä aikana aiheutuneisiin menetyksiin.

Toimialat

Kaikki toimialat lukuun ottamatta öljynporausta ja -tuotantoa harjoittavia yrityksiä, sähkön tuotantoa, siirtoa, jakelua ja kauppaa harjoittavia yrityksiä sekä rahoituslaitoksia, yksityisiä päiväkoteja ja lentoyhtiöitä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

The Norwegian Tax Administration

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

NORJA

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/11

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2020/C 323/06)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 26.6.2020 |
| --- | --- |
| Asian numero | 85 291 |
| Päätöksen numero | 066/20/KOL |
| EFTA-valtio | Norja |
| Nimike | Uutis- ja ajankohtaismediaa tukevan tuotantoavustusohjelman laajentaminen (2021) |
| Oikeusperusta | Tuotantoavustuksista uutis- ja ajankohtaismedialle 25. maaliskuuta 2014 annettu asetus nro 332 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Median monimuotoisuus ja moniarvoisuus |
| Tuen muoto | Avustukset |
| Talousarvio | 370 miljoonaa Norjan kruunua |
| Kesto | 1.1–31.12.2021 |
| Toimiala | Media |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Medietilsynet |
| Nygata 4 |
| 1607 Fredrikstad |
| NORJA |

Päätöksen antamispäivä

26.6.2020

Asian numero

85 291

Päätöksen numero

066/20/KOL

EFTA-valtio

Norja

Nimike

Uutis- ja ajankohtaismediaa tukevan tuotantoavustusohjelman laajentaminen (2021)

Oikeusperusta

Tuotantoavustuksista uutis- ja ajankohtaismedialle 25. maaliskuuta 2014 annettu asetus nro 332

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Median monimuotoisuus ja moniarvoisuus

Tuen muoto

Avustukset

Talousarvio

370 miljoonaa Norjan kruunua

Kesto

1.1–31.12.2021

Toimiala

Media

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Medietilsynet

Nygata 4

1607 Fredrikstad

NORJA

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 1.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/12

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2020/C 323/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”PONIKVE”

PDO-HR-02087

Hakemuksen jättöpäivä: 3.8.2015

1.   Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

Ponikve

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 15. | Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit |
| --- | --- |

15.

Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit

4.   Viini(e)n kuvaus

Viini – valkoviini

Nämä Rukatac- ja Pošip bijeli -lajikkeista valmistetut viinit ovat kristallinkirkkaita, niiden väri vaihtelee vihertävänkeltaisesta keltaiseen ja alkoholipitoisuus on kohtalainen tai suuri, uutepitoisuus suuri, hapokkuus vähäinen, maku runsas ja tasapainoinen ja tuoksu tyypillisen hedelmäinen.

Rikkidioksidipitoisuus enintään 200 mg/l viineissä, joissa on enintään 5 g/l jäännössokeria, ja enintään 250 mg/l viineissä, joissa on yli 5 g/l jäännössokeria.

Muut analyyttiset ominaisuudet vastaavat EU:n asetuksissa ja Kroatian lainsäädännössä sovellettavia määritelmiä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

250

Viini – roseeviinit

Nämä viinit valmistetaan Plavac mali crni -lajikkeesta. Roseeviinien väri vaihtelee kohtalaisesta erittäin voimakkaan vaaleanpunaiseen. Niiden tuoksua hallitsevat sitrushedelmiä ja ruusunmarjaa muistuttavat hedelmäiset vivahteet sekä mineraaliset ja yrttimäiset vivahteet. Niiden maku on runsas, harmoninen ja hedelmäinen.

Rikkidioksidipitoisuus enintään 200 mg/l viineissä, joissa on enintään 5 g/l jäännössokeria, ja enintään 250 mg/l viineissä, joissa on yli 5 g/l jäännössokeria.

Muut analyyttiset ominaisuudet vastaavat EU:n asetuksissa ja Kroatian lainsäädännössä sovellettavia määritelmiä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

250

Viini – punaviini

Nämä viinit valmistetaan Plavac mali crni -lajikkeesta. Viinien väri vaihtelee purppuranpunaisesta tummanpunaiseen, ja ne ovat nuorena voimakkaan heijastavia. Viinin vanhetessa väri muuttuu tumman rubiininpunaiseksi, ja vanhoissa viineissä on tummanruskeita ja punaisia vivahteita. Niiden tuoksu on moniulotteinen ja sisältää tummia hedelmiä (kirsikkaa, hapankirsikka, luumua), ja siinä on yrttimäisiä häivähdyksiä. Maku: täyteläinen, kerroksinen, alkoholipitoisuus kohtalaisen suuri tai suuri, erittäin suuri uutepitoisuus, runsaasti tanniineja pehmeästä erittäin kireään.

Rikkidioksidipitoisuus enintään 150 mg/l viineissä, joissa on enintään 5 g/l jäännössokeria, ja enintään 200 mg/l viineissä, joissa on yli 5 g/l jäännössokeria.

Muut analyyttiset ominaisuudet vastaavat EU:n asetuksissa ja Kroatian lainsäädännössä sovellettavia määritelmiä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 13 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

13

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

200

Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit

Nämä viinit voivat olla valkoviinejä tai punaviinejä. Niissä on voimakkaampia keltaisen vivahteita (tai sävyjä mustasta tumman kuparin väriseen), suuri alkoholipitoisuus ja hyvin monivivahteinen ylikypsyneiden viinirypäleiden ja marjojen tuoksu. Niiden maku on täyteläinen ja hedelmäinen.

Rikkidioksidipitoisuus enintään 200 mg/l viineissä, joissa on enintään 50 g/l jäännössokeria, ja enintään 300 mg/l viineissä, joissa on yli 50 g/l jäännössokeria. Muut analyyttiset ominaisuudet vastaavat EU:n asetuksissa ja Kroatian lainsäädännössä sovellettavia määritelmiä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 4,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 30 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 300 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

4,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

30

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

300

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viiniköynnöksen kasvatus

Valmistukseen liittyvät käytännöt

Koko Ponikven SAN-alueella viiniköynnöksiä kasvatetaan yksinomaan pensastekniikalla ilman säleikköjä.

Viinitarhan hoito

Valmistukseen liittyvät käytännöt

Rypäleet korjataan käsin ja asetetaan laatikoihin.

Viini

Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset

Viiniä ei saa väkevöidä eikä makeuttaa, eikä sen happamuutta saa lisätä tai vähentää.

Kuivatuista rypäleistä valmistetut viinit

Asianomaiset viininvalmistusmenetelmien rajoitukset

Rypäleitä, joita käytetään tämän tyyppisen viinin valmistukseen, saadaan antamalla niiden kuivua luonnollisesti auringonpaisteessa viiniköynnöksissä tai keräämällä ne ja asettamalla ne kivimuurille tai kivikasoille, tangoille, kaislalavoille tai puulaatikoihin huoneenlämpöön. Tämä viinin valmistukseen käytettävien rypäleiden ominaispainon on oltava vähintään 130 Oechsle-astetta, eikä ylärajaa ole.

b.   Enimmäistuotos

11 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Suojatun alkuperänimityksen ”Ponikve” piiriin kuuluu Ponikven viininviljelypaikka, joka sijaitsee Boljenovićin katasterikunnassa Pelješacin niemimaalla Stonin kaupungin läheisyydessä. Paikka sijaitsee Pelješacin viininviljelyalueella Srednja i Južna Dalmacijan osa-alueella (keskinen ja eteläinen Dalmatia). Ponikven SAN-alue ulottuu kaakosta Prapratnon lahdelta luoteeseen Sparagovićiin. Ponikven alueen pohjoisraja on Ilija-vuoren muodostama luonnonraja ja etelärajan muodostaa Stonin Orebićin välinen D414-tie.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Maraština – Rukatac, Maraškin, Mareština, Krizol, Višana, Malvasia del Chianti, Malvasia lunga, Pavlos

Plavac mali crni – Plavac mali, Plavac veliki, Crljenak mali, Crljenac, Pagadebit crni, Zelenka

Pošip bijeli – Pošip, Pošipak, Pošipica

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Luontoon liittyvät tekijät

Maaperä, pinnanmuodot, ilmasto

Ponikven SAN-alueella talvet ovat leutoja ja kosteita ja kesät Välimeren ilmastolle tyypillisesti kuumia ja kuivia. Epätasaiset pinnanmuodot ja jyrkät rinteet estävät kostean ilman seisomisen paikallaan ja huurteen syntymisen. Pohjoispuolelle ulottuva vuoristo (Ilija-vuori) estää kylmien pohjoisten tuulten suoran virtauksen alueelle. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C. Ilman alin lämpötila on useita asteita jäätymispisteen alapuolella. Alin mitattu lämpötila oli helmikuussa 1985 (-5,8 °C) ja korkein mitattu lämpötila elokuussa 2000 (36,7 °C). Meren läheisyys hillitsee lämpötilavaihteluita. Vuotuinen sademäärä on noin 1 050 mm (Dubrovnikin 30 vuoden tiedot). Sademäärä on suurin syksyllä ja talvella ja pienin kesällä. Vallitsevia tuulia on kaksi: i) Sirocco eli ”Jugo”, joka on lämmin ja kostea, ja ii) Bora, joka on hyvin voimakas ja kylmä pohjoinen tuuli. Jatkuva tuulenvire vähentää ilmankosteutta viinirypäleiden lehtien ja rypäleterttujen ympärillä, mikä vähentää sienitautien vaikutuksia tässä paikassa.

Ponikven SAN-alue sijaitsee vuoristoisella ja kukkulaisella alueella, jossa on suhteellisen pieniä, kapeita laaksoja ja polje-tyyppisiä maanpainumia. Pinnanmuodot ovat tyypillisiä karstimuodostumia. Viinitarhat sijaitsevat pääasiassa rinteissä, joiden kaltevuusaste ja altistuminen auringolle vaihtelevat. Ponikven SAN-alueen erikoisuutena on dolomiittinen kalkki eli magnesiumkalsiitti, joka muodostaa aluskerroksen. Joissakin paikoissa aluskerros koostuu myös tavallisesta kalkkikivestä. Näihin aluskerroksiin on kertynyt erityyppisiä maa-aineksia, mutta ne ovat pääasiassa kevyitä, hiekkaisia ja läpäiseviä ja niillä on fyysisiä ominaisuuksia, jotka edistävät viiniköynnösten viljelyä huomattavasti. Karbonaattipitoisuus on paikoin erittäin suuri. Maapohjaa on muokattu viininviljelyä varten rakentamalla penkereitä, joten nämä pengermaat ovat ihmisen toiminnan tulosta. Tämän alueen terra rossa eli ruskea maaperä eroaa tyypillisestä terra rossa -maaperästä siinä, että sen hiekkapitoisuus on suhteellisen suuri (noin 10 prosenttia) ja savipartikkelien pitoisuus hieman pienempi. Maaperän vedenpidätyskyky on kohtalainen, mutta kosteuden nousu maaperässä ja maan pintamuokkaus mahdollistavat tietyn kosteustason säilyttämisen, mikä vähentää vesistressiä kuivina kuukausina. Maaperä on ohutta paikoissa, joiden kehittyminen on vasta alkuvaiheessa. Kallioperän osuus voi olla melko suuri (noin 10–40 prosenttia). Vanhemmat maaperät ovat kehittyneempiä ja syvempiä. Ne ovat pääasiassa savimaita tai hiekkasavimaita, ja niillä on suurempi vedenpidätyskyky ja siten suurempi kuivuuden sietokyky kuin uudemmilla maaperillä. Maaperän mineraalikoostumuksen magnesium- ja kalsiumpitoisuus on hieman suurempi. Maaperän korkea kaliumpitoisuus on rypäleiden alhaisen kokonaishappamuuden kannalta tärkeä tekijä.

Ihmisen toimintaan liittyvät tekijät

Penkereet ja kivimuurit

Suurin osa Ponikven SAN-alueen viinitarhoista on perustettu rakentamalla jyrkille rinteille penkereitä, mikä vähentää maaperän eroosiota. Ainoana tavoitteena penkereiden rakentamisessa Ponikven SAN-alueelle on vähentää maaperän kaltevuutta viinitarhojen muokkaamisen helpottamiseksi ja erityisesti maaperän eroosion torjumiseksi. Pengerretyt viinitarhat koostuvat useista pienistä kooltaan, muodoltaan ja kaltevuudeltaan erilaisista pengerretyistä alueista. Penkereitä on muodostettu rakentamalla kivimuureja. Kivimuurit voivat olla leveydeltään ja korkeudeltaan erilaisia riippuen kivien määrästä maaperässä. Kun Ponikven SAN-alueelle on rakennettu viinitarhoja, maaperästä on poistettu kivet, tulevalle viinitarhalle on tuotu riittävästi maata ja kivestä on tullut erittäin arvostettu rakennusmateriaali, jota ei ole koskaan liikaa.

Ponikven SAN-alueella on myös viinitarhoja, joita reunustavat penkereitä muistuttavat kivimuurit. Tällaisia viinitarhoja rakennetaan tasaisille alueille, jolloin kivimuurien ainoana tarkoituksena on osoittaa viinitarhan rajat tai varastoida ylimääräiset kivet. Erityisen rakenteensa lisäksi kivimuurit muodostavat myös omanlaisensa elinympäristön monille Välimeren kasveille ja eläimille.

Ponikven SAN-alueen viinitarhoja ei keinokastella, koska ne kestävät maaperän erityisrakenteen ansiosta hyvin kuivia kausia. Koneita käytetään alkuvaiheessa, kun maata raivataan ja valmistellaan viinitarhan rakentamista varten, mutta sen jälkeen kivimuurit rakennetaan käsin perinteisellä tavalla ilman sementtiä. Ponikven SAN-alueen pengerretyt viinitarhat muodostavat erityisen perinnemaiseman, jonka arvioidaan olevan peräisin roomalaisajalta (1000-luvulta). Ne ovat erinomainen esimerkki ihmisen ja ympäristön välisestä vuorovaikutuksesta tunnetun ja laadukkaan viinin tuottamisessa sekä alueen käyttämisessä ja suojelemisessa mahdollisimman hyvin viinirypäleiden tuotantoa varten. Kaikissa alueella sijaitsevissa uudemmissa viinitarhoissa noudatetaan mallia, jossa viiniköynnöksiä kasvatetaan penkereillä tai kivimuurien ympäröimissä viinitarhoissa. Tästä syystä Ponikven SAN-alueen tuottajat haluaisivat myös, että alueen tulevilla viinitarhoilla noudatettaisiin tätä viininviljelymenetelmää, ennen kaikkea siksi, että maisema rinteillä tai tasamaalla sijaitsevine viinitarhapenkereineen säilyisi ja vältettäisiin viinitarhojen yhdistäminen laajoiksi alueiksi, joilla koneellistumisaste on suuri.

Kaikki Ponikven SAN-alueen viinitarhat on perustettu rakentamalla maapohjalle penkereitä tai ympäröimällä viinitarhat kivimuureilla. Näin on varmistettu maaperän käyttökelpoisen alan käyttö viiniköynnösten kasvatukseen ja vähennetty maaperän eroosion vaikutusta. Ponikven SAN-alueen viinitarhoja ei keinokastella, koska ne kestävät maaperän erityisrakenteen ansiosta hyvin kuivia kausia.

Jyrkkien rinteiden penkereet ja tasamaiden kivimuurit ovat erinomainen esimerkki ihmisen ja ympäristön välisestä vuorovaikutuksesta laadukkaiden viinien tuottamisessa sekä viinirypäleiden tuotantoalueen käyttämisessä ja suojelemisessa mahdollisimman hyvin ja ennen kaikkea maiseman ja sille tunnusomaisten kivimuurijonojen säilyttämisessä. Näin vältetään myös viinitarhojen yhdistäminen laajoiksi alueiksi, joilla koneellistumisaste on suuri.

Epätasaiset pinnanmuodot ja jyrkät rinteet estävät kostean ilman pysähtymisen ja huurteen syntymisen. Vuoristovyö (Ilija-vuori) ulottuu pohjoispuolelle ja estää kylmän pohjoistuulen suoran virtauksen, jatkuva tuulenvire vähentää ilmankosteutta viinirypäleiden lehtien ja rypäleterttujen ympärillä, mikä vähentää sienitautien vaikutuksia tässä paikassa.

Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Ponikven SAN-alueella tuotetut viinit ovat pääasiassa Plavac mali crni -lajikkeesta peräisin olevia punaviinejä; pieni osa niistä on Maraština- ja Pošip bijeli -lajikkeista valmistettuja valkoviinejä. Taloudelliselta kannalta Plavac mali crni -lajike on Kroatian tärkein punainen rypälelajike. Se syntyi kotoperäisten Crljenak kaštelanski- ja Dobričić-lajikkeiden itsestään tapahtuneen hedelmöittymisen seurauksena. Se on tyypillinen eteläisten viinitarhojen lajike, joka on levinnyt pienelle alueelle. Lajike hedelmöittyy säännöllisesti ja tuottaa varmasti satoa, vaikka rypäleet eivät usein kypsykään tasaisesti. Koska se kuuluu hyvin myöhään kypsyvien lajikkeiden ryhmään, se menestyy vain aurinkoisimmilla, mieluiten meren puoleisilla paikoilla, joilla rypäleet saavat sijainnin ja maan kaltevuuden ansiosta paljon valoa. Sen vuoksi viini on väriltään ja luonteeltaan voimakas. Lajike on erittäin vastustuskykyinen bioottisille ja abioottisille stressitekijöille.

Maraština-lajike on koko Dalmatiassa laajalle levinnyt. Sen rypäleet ovat pieniä tai keskikokoisia ja kullanvärisiä, ja niissä on pieniä, ruskeita pisteitä, vähän mehua ja paksu kuori. Rypäleet ovat pakkautuneet tiiviisti tertuiksi, jotka muistuttavat ihmisvartaloa ja -käsiä, mistä lajike on saanut nimensä. Lajike kypsyy myöhään kolmannella vuosineljänneksellä. Koska se on erittäin herkkä härmälle, se viihtyy lämpimillä ja kuivilla alueilla, joilla ilma vaihtuu hyvin. Ponikven SAN-alueella esiintyy pienemmässä määrin myös Pošip bijeli -lajiketta. Pošip bijeli on lajike, josta saadaan säännöllisesti hyviä satoja. Rypäletertut ovat keskikokoisia, ja rypäleet ovat niissä löysästi tai kohtalaisen tiiviisti pakkautuneita. Rypäleet ovat soikeita ja erittäin makeita, ja niissä on tiettyjä hedelmäisiä aromeja.

Luontoon ja ihmiseen liittyvien tekijöiden vuorovaikutus

Ympäristötekijöiden (pinnanmuodot, maaperä ja ilmasto) erityisvaikutukset, jotka yhdessä auttavat suojelemaan aluetta voimakkailta pohjoistuulilta ja edistävät viljelmien lehtien hyvää ilmanvaihtoa – mikä vähentää tautien esiintymistä ja suojaa pakkaselta – auttavat varmistamaan, että viiniköynnökset saavat riittävästi vettä ilman keinokastelua. Tämän ja ihmisen toiminnan vaikutuksen – ihmiset ovat suoraan vaikuttaneet maaston muotoon, sen kestävään käyttöön ja eroosion vaikutusten vähentämiseen rakentamalla penkereitä – seurauksena on syntynyt erottamaton yhteys lämpimien, pengerrettyjen maa-alueiden ja tälle alueelle tyypillisten lajikkeiden välille, minkä vuoksi ne sopivat erittäin hyvin laadukkaiden tunnistettavien viinien tuotantoon.

Luontoon ja ihmiseen liittyvien tekijöiden ja tuotteen ominaisuuksien välinen vuorovaikutus

Ponikven alueen viinien tyypilliset ominaisuudet ja laatu johtuvat Välimeren suotuisasta ilmastosta sekä erityisestä ruskeasta maaperästä ja terra rossa ‐maaperästä. Yli 2 000 °C:een lämpösumman ansiosta alueella voidaan kypsyttää rypäleitä, joiden kypsytysajat vaihtelevat, mutta erityisesti myöhään kypsyviä lajikkeita (kypsytyskaudet IV ja V), kuten Plavac mali. Kivimuurien reunustamat aurinkoiset penkereet muodostavat erityisen viinitarhamaiseman ja tarjoavat poikkeukselliset olosuhteet kotoperäisten lajikkeiden, kuten Plavac malin, Rukatacin ja Pošipin, viljelylle. Jatkuvan tuulenvireen vuoksi viinitarhojen ilma on erittäin harvoin kosteaa. Se auttaa vähentämään sienitautien vaikutuksia ja edistää tietyn alkoholin käymiseen vaikuttavan mikroflooran kehittymistä viinirypäleisiin. Viinirypäleiden, erityisesti Plavac mali -lajikkeen rypäleiden, kokonaishappamuus on melko alhainen, mikä johtuu suoraan Välimeren lämpimästä ilmastosta ja maaperän mineraalikoostumuksesta. Maaperän korkea kaliumpitoisuus on rypäleiden alhaisen kokonaishappamuuden kannalta erityisen tärkeä tekijä. Ponikven alueen viineissä on erityinen tuoksu: punaviineissä on hallitsevia marjojen ja mietoja yrttien vivahteita ja valkoviineissä hienovaraisia hedelmäisiä häivähdyksiä. Tämä liittyy suoraan maaperän mineraalikoostumukseen ja erityisesti sen korkeaan kalsium- ja magnesiumpitoisuuteen. Ponikven alueen viinien runsas ja tasapainoinen maku liittyy maaperän runsaisiin hivenaineisiin, kuten rautaan, mangaaniin ja sinkkiin, jotka ovat keskeisessä osassa useiden biokemiallisten yhdisteiden synteesissä rypäleissä. Hivenaineiden hyvä tasapaino maaperässä tekee viineistä täyteläisempiä ja mahdollistaa niiden kypsyttämisen useita vuosia, mikä takaa niiden pitkäikäisyyden. Ponikven viinien uute- ja alkoholipitoisuudet ovat suuria ja viinit soveltuvat hyvin kypsytettäväksi puutynnyrissä. Ponikven lämpimät ja kuivat syksyt luovat suotuisat olosuhteet rypäleiden kypsymiselle, ja rypäleiden fenolien kypsyysaste on erinomainen. Rypäleet voidaan korjata myöhään, ja viinejä voidaan valmistaa kuivatuista rypäleistä.

Rypäleitä, joita käytetään tämän tyyppisen viinin valmistukseen, saadaan antamalla niiden kuivua luonnollisesti auringonpaisteessa viiniköynnöksissä tai keräämällä ne ja asettamalla ne kivimuureille tai kivikasoille, parville, kaislalavoille tai puulaatikoihin huoneenlämpöön.

Tärkein osa kuivatuista rypäleistä valmistettavien viinien tuotantoprosessia on sen varmistaminen, että rypäleet kuivataan asianmukaisesti luonnollisilla menetelmillä, mikä on mahdollista suotuisien ilmasto-olosuhteiden, lämpimien ja kuivien syksyjen sekä Boran kaltaisten suotuisien tuulien ansiosta. Ensimmäinen valinta tehdään viinitarhassa, jolloin on tärkeää valita kuivaamiseen parhaiten sopivat viinitarhan osat tai rypäleet. Viinitarhan hyvä sijainti, sopiva maaperä, suotuisa ilmasto, viinitarhan oikeanlainen hoito ja sopivanlaisten rypäleterttujen valinta kuivattaviksi takaavat rypäleiden onnistuneen luonnollisen kuivumisen. Näistä rypäleistä valmistetuissa viineissä on kuivattujen, tummien hedelmien aromeja ja hyvä tasapaino alkoholin, uutteen, happamuuden ja jäännössokerin välillä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

–

Linkki eritelmään

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---