# Europeiska unionens C 323/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 323 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången1 oktober 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 323

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången1 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 323/01 | Meddelande från kommissionen Kommissionens vägledning om genomförandet av EU-reglerna om definition och förebyggande av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse | 1 |
| 2020/C 323/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 323/01

Meddelande från kommissionen Kommissionens vägledning om genomförandet av EU-reglerna om definition och förebyggande av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse

1

2020/C 323/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 323/03 | Eurons växelkurs — 30 september 2020 | 8 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2020/C 323/04 | Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar | 9 |
| 2020/C 323/05 | Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar | 10 |
| 2020/C 323/06 | Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar | 11 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 323/03

Eurons växelkurs — 30 september 2020

8

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2020/C 323/04

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

9

2020/C 323/05

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

10

2020/C 323/06

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

11

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 323/07 | Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn | 12 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 323/07

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Kommissionens vägledning om genomförandet av EU-reglerna om definition och förebyggande av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse

(2020/C 323/01)

1.   Inledning

EU har utarbetat en omfattande och sektorsövergripande politisk ram för att motverka smuggling av migranter, bland annat genom att fastställa och genomföra EU:s första åtgärdsplan (2015–2020) för att bekämpa denna brottsliga verksamhet (1). Dess huvudmål är att störa verksamheten för kriminella organisationer som äventyrar migranters liv och hotar våra samhällens säkerhet, utan att riskera att kriminalisera dem som hjälper migranter i nöd. Detta mål förblir en viktig politisk prioritering för EU.

EU antog 2002 ett lagstiftningspaket (2) (nedan kallat paketet) som en rättslig ram för att definiera brottet hjälp till olaglig inresa, transitering eller vistelse i EU och för att fastställa straffrättsliga påföljder för detta.

Enligt direktiv 2002/90/EG ska medlemsstaterna anta lämpliga påföljder för den som i strid mot lagstiftningen avsiktligt hjälper en person som inte är medborgare i ett EU-land att resa in i eller passera genom ett EU-land eller i vinstsyfte hjälper en person som inte är medborgare i ett EU-land att vistas i ett EU-land.

Samtidigt ger direktivet medlemsstaterna möjlighet att vid fastställandet av brottsrekvisit undanta humanitärt stöd från kriminalisering.

Kommissionen gjorde 2017 en första övergripande utvärdering (nedan kallad utvärderingen) av paketet (3). Med tanke på farhågorna kring en eventuell kriminalisering av humanitärt stöd pekade utvärderingen särskilt på den upplevda bristen på rättssäkerhet och bristen på lämplig kommunikation mellan myndigheter och dem som är verksamma på fältet. Kommissionen ansåg visserligen en rättslig översyn i det skedet vara onödig, men föreslog ett mer effektivt utbyte av kunskaper och god praxis mellan åklagare, brottsbekämpande myndigheter och det civila samhället för att komma till rätta med de praktiska konsekvenserna av dessa brister.

Som en uppföljning till utvärderingen inledde kommissionen 2018 en process med regelbundna samråd med det civila samhället och EU:s byråer, inklusive byrån för grundläggande rättigheter och Eurojust, för att bygga upp kunskap och samla in underlag för att identifiera problem med att tolka och tillämpa direktiv 2002/90/EG. I juli 2018 antog Europaparlamentet en resolution om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (4) och uppmanade kommissionen ”att anta riktlinjer för medlemsstaterna som anger vilka former av hjälp som inte bör kriminaliseras, i syfte att säkerställa klarhet och enhetlighet i det befintliga regelverket...”.

Sedan 2018 har denna samrådsprocess och olika utbyten med berörda parter pekat på en allt svårare miljö för icke-statliga organisationer och enskilda personer när de hjälper migranter, även när de utför sök- och räddningsinsatser till sjöss. Den senaste forskning som kommissionen har diskuterat med icke-statliga organisationer tyder på att handlingar som utförs för humanitära ändamål i allt högre grad har kriminaliserats sedan 2015 (5). Insamlade uppgifter bekräftar att åtal och utredningar som riktas mot enskilda personer av skäl som rör brottet hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse har ökat i EU sedan 2015. Forskarna hittade 60 utredningar och åtal – främst rörande hjälp till inresa – i tio medlemsstater mellan 2015 och 2019, med den största andelen 2018. De fall som analyserats som en del av forskningen rör främst frivilliga, människorättsförsvarare och besättningar på båtar som deltar i sök- och räddningsinsatser till sjöss, men även privatpersoner, familjemedlemmar, journalister, borgmästare och religiösa ledare. Som påpekades i utvärderingen och i Europaparlamentets resolution är dock bristen på tillförlitlig och jämförbar nationell brottsstatistik fortfarande ett problem, i synnerhet när det gäller kriminaliserad hjälp till irreguljär migration (6).

Med beaktande av Europaparlamentets resolution och resultaten av samrådsprocessen anser kommissionen att det behövs vägledning om tolkningen av direktiv 2002/90/EG för att klargöra dess tillämpningsområde. Denna vägledning påverkar inte behörigheten för Europeiska unionens domstol, som ansvarar för den slutliga tolkningen av EU-rätten.

2.   Den rättsliga ramen mot smuggling av migranter på internationell och europeisk nivå

2.1   Den internationella rättsliga ramen: Förenta nationernas protokoll om smuggling av migranter

Tilläggsprotokollet mot smuggling av migranter land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (7) (nedan kallat protokollet) antogs 2000 och trädde i kraft 2004. Det var det första internationella instrumentet som fastställde en gemensam definition av smuggling av migranter. EU tillträdde protokollet 2006 (8) och alla EU-medlemsstater utom Irland har ratificerat det.

Smuggling av migranter definieras i artikel 3 i protokollet som medverkande, i syfte att direkt eller indirekt erhålla ekonomiska eller andra materiella fördelar, till att en person olagligen reser in i en stat där personen inte är medborgare.

I ett dokument från 2017 om begreppet ”ekonomiska eller andra materiella fördelar” i protokollet om smuggling av migranter (9) beskriver FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) sådana fördelar som själva syftet med smuggling av migranter och orsaken till att organiserade kriminella grupper i allt större utsträckning är inblandade i verksamhet som ofta sätter utsatta migranters liv i stor fara. UNODC konstaterar att de ekonomiska eller andra materiella fördelar som är förknippade med smuggling av migranter underblåser en handel som utan skrupler gör enorma vinster på mänskligt lidande och motståndskraft mot orättvisa odds (10). UNODC beskriver vidare fenomenet hjälp till olaglig inresa utan vinstsyfte som en handling som inte omfattas av protokollet (11).

UNODC konstaterar att protokollet visserligen inte hindrar stater från att fastställa brottsrekvisit utanför dess tillämpningsområde – till exempel hjälp till olaglig inresa eller olaglig vistelse – men att det inte syftar till och inte kan användas som rättslig grund för lagföring av humanitära aktörer (12). Byrån påminner om att detta tema utvecklas i den rättsliga vägledningen för genomförandet av Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och protokollen (13), där det bekräftas att avsikten med hänvisningen till ekonomiska eller andra materiella fördelar de facto var att undanta grupper som har rent politiska eller sociala motiv. På grundval av detta uppmanar UNODC länder att införa skyddsåtgärder för att se till att trosbaserade organisationer, det civila samhället och enskilda personer som agerar utan syfte att erhålla ekonomiska eller andra materiella fördelar undantas från tillämpningen av brottsrubriceringen smuggling, men säkerställa att detta undantag inte kan användas som ett kryphål för att undgå rättvisan (14).

2.2   EU:s rättsliga ram: paketet för att motverka hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse

Smuggling av migranter förknippas i allt högre grad med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förlust av människoliv, i synnerhet när det sker till havs (15). Hjälp till irreguljär migration kan ta sig olika uttryck, såsom att

| — | faktiskt transportera eller ordna transport för en person som inte har rätt att resa in i eller passera genom ett land som de inte är medborgare i, |
| --- | --- |

—

faktiskt transportera eller ordna transport för en person som inte har rätt att resa in i eller passera genom ett land som de inte är medborgare i,

| — | fabricera och/eller tillhandahålla falska handlingar, |
| --- | --- |

—

fabricera och/eller tillhandahålla falska handlingar,

| — | arrangera skenäktenskap. |
| --- | --- |

—

arrangera skenäktenskap.

Denna verksamhet bedrivs av organiserade kriminella nätverk eller enskilda personer och genererar betydande vinster för dem. En ökning av antalet irreguljära migranter som når EU upprätthåller dessutom efterfrågan inte bara på verksamhet som underlättar inresa till EU, utan även verksamhet som rör irreguljär vistelse. Hjälp till irreguljär inresa, transitering och (när detta sker i vinstsyfte) vistelse är straffbart inom ramen för paketet.

Det allmänna målet med paketet är att bidra till kampen både mot irreguljär migration, genom att fastställa påföljder för hjälp i samband med olaglig gränspassage, och mot organiserade brottsliga nätverk som äventyrar migranternas liv. Enligt artikel 1.1 i direktiv 2002/90/EG ska påföljder åläggas den som i strid med invandringslagstiftningen hjälper en tredjelandsmedborgare att resa in i, passera eller (när det sker i vinstsyfte) vistas i EU.

Som beskrivs närmare i utvärderingen är protokollet och paketet fortfarande samstämmiga, trots vissa skillnader (16). I utvärderingen påpekas att både EU och dess medlemsstater i egenskap av parter i protokollet är skyldiga att tillämpa det även när de antar eller genomför lagstiftning som omfattas av dess tillämpningsområde, och att protokollet gav EU en starkare position när det gäller att bekämpa smuggling av migranter som en form av organiserad brottslighet.

Brottet hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse definieras också bredare i artikel 1.1 i direktiv 2002/90/EG än i protokollet såtillvida att vinstsyfte inte utgör ett brottsrekvisit vid hjälp till irreguljär inresa eller transitering. Vinstsyfte förtecknas – tillsammans med deltagande i en kriminell organisation eller livsfara för de personer som utsätts för brottet – bland de försvårande omständigheterna i artikel 1.3 i rambeslut 2002/946/RIF.

I artikel 1.2 i direktiv 2002/90/EG föreskrivs emellertid en möjlighet att undanta hjälp till olaglig inresa och transitering från kriminalisering när syftet är att ge humanitärt stöd. Enligt bestämmelsen får varje medlemsstat ”besluta att inte införa påföljder för sådant handlande som avses i punkt 1 a genom att tillämpa sin nationella lagstiftning och praxis om syftet med handlandet är att ge humanitärt stöd till personen i fråga”.

Bortsett från hänvisningar till allmänna straffrättsliga bestämmelser, såsom de som rör handlingar som krävs för att förhindra en farlig situation (17), har endast åtta medlemsstater i sin nationella lagstiftning infört ett undantag från straff för hjälp till olaglig inresa och/eller transitering i syfte att ge någon form av humanitärt stöd (18). En granskning av dessa medlemsstaters lagstiftning avslöjar en rad olika nationella tolkningar av direktivet, var och en med hänsyn till det nationella rättsliga sammanhanget.

Belgien och Spanien har nästan ordagrant antagit direktivets lydelse om att inkludera humanitärt stöd som ett skäl att inte ålägga påföljder, medan andra medlemsstater använt andra formuleringar.

Kroatien fastställer uttryckliga undantag för

| — | hjälp till inresa – för att rädda liv, förebygga skador, ge akut medicinsk hjälp och humanitärt stöd i enlighet med särskild lagstiftning, och |
| --- | --- |

—

hjälp till inresa – för att rädda liv, förebygga skador, ge akut medicinsk hjälp och humanitärt stöd i enlighet med särskild lagstiftning, och

| — | hjälp till vistelse – av humanitära skäl, utan avsikt att förhindra eller skjuta upp åtgärder som vidtas för att säkra återvändande. |
| --- | --- |

—

hjälp till vistelse – av humanitära skäl, utan avsikt att förhindra eller skjuta upp åtgärder som vidtas för att säkra återvändande.

I Grekland bestraffas inte kaptener och befälhavare på fartyg och luftfartyg eller förare av ett transportmedel för att ha gett bistånd genom att undsätta någon till sjöss eller transportera en person i behov av internationellt skydd i enlighet med internationell rätt.

Italien har antagit en uttrycklig bestämmelse som hänvisar till artikel 54 i den italienska brottsbalken, med en allmän klausul som från kriminalisering undantar handlingar som syftar till att

| — | förhindra allvarlig skada för dem som är inblandade i handlingen, |
| --- | --- |

—

förhindra allvarlig skada för dem som är inblandade i handlingen,

| — | undsätta och/eller erbjuda humanitärt stöd till utlänningar som befinner sig på italienskt territorium. |
| --- | --- |

—

undsätta och/eller erbjuda humanitärt stöd till utlänningar som befinner sig på italienskt territorium.

Finland tar hänsyn till en persons humanitära skäl eller nära familjeförhållanden samt sådana förhållanden i utlänningens hemland eller i det land där han eller hon stadigvarande är bosatt som påverkar hans eller hennes säkerhet.

I Frankrike undantas – efter ett avgörande från författningsdomstolen (19) och efterföljande ändring av de relevanta bestämmelserna – släktingar samt var och en som ger rättslig, språklig eller social hjälp, eller någon typ av stöd av enbart humanitära skäl, från kriminalisering avseende hjälp till transitering eller vistelse; dock inte hjälp till inresa.

I Malta är det möjligt att inte inleda förfaranden mot en person som hjälper en annan person som befinner sig i omedelbar fara att landstiga på och/eller passera genom territoriet, om dessa handlingar har utförts för att ge humanitärt stöd (20).

Befogenheten att mot bakgrund av omständigheterna i ett fall bedöma om en handling omfattas av ett undantag enligt nationell rätt tillkommer de rättsliga myndigheterna, som måste hitta rätt balans mellan olika intressen och värden (21).

3.   Tillämpningsområde för artikel 1 i direktiv 2002/90/EG

Med tanke på andemeningen och målet med direktiv 2002/90/EG är det uppenbart att det inte kan tolkas så att det skulle kunna ligga till grund för kriminalisering av humanitär verksamhet som krävs enligt lag, såsom sök- och räddningsinsatser till sjöss, oavsett hur direktivet tillämpas enligt nationell lagstiftning.

Enligt internationell havsrätt är stater skyldiga att kräva att befälhavare som för deras flagg undsätter människor eller fartyg i sjönöd, i den mån de kan göra detta utan allvarlig fara för fartyget, besättningen eller passagerarna. Denna princip är förankrad i

| — | Förenta nationernas havsrättskonvention (22), |
| --- | --- |

—

Förenta nationernas havsrättskonvention (22),

| — | den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas) (23), och |
| --- | --- |

—

den internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas) (23), och

| — | den internationella sjöräddningskonventionen (SAR-konventionen) (24). |
| --- | --- |

—

den internationella sjöräddningskonventionen (SAR-konventionen) (24).

Dessutom omfattar den tillämpliga rättsliga ramen fördrag som rör sjöfart och resolutioner från Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) (25).

Dessutom erkänns länders plikt att fastställa en skyldighet för befälhavare att undsätta människor, fartyg och luftfartyg i sjönöd som en princip i internationell sedvanerätt. Den är därför bindande för alla länder.

Alla som deltar i sök- och räddningsinsatser måste följa instruktionerna från den samordnande myndigheten när de deltar i insatserna, i enlighet med allmänna principer och tillämpliga regler i internationell sjörätt och människorättslagstiftning. Kriminalisering av icke-statliga organisationer eller andra icke-statliga aktörer som utför sök- och räddningsinsatser under iakttagande av den relevanta rättsliga ramen utgör en överträdelse av internationell rätt och är därför inte tillåten enligt EU-rätten.

När artikel 1 i direktiv 2002/90/EG kriminaliserar hjälp till olaglig inresa och transitering, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att inte ålägga påföljder i fall där syftet med handlandet är att ge humanitärt stöd, avses alltså inte humanitärt stöd som föreskrivs i lag, eftersom detta inte kan kriminaliseras.

4.   Vägledning

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att artikel 1 i direktiv 2002/90/EG måste tolkas på följande sätt:

| i) | Humanitärt stöd som föreskrivs i lag varken kan eller får kriminaliseras. |
| --- | --- |

i)

Humanitärt stöd som föreskrivs i lag varken kan eller får kriminaliseras.

| ii) | Kriminalisering av icke-statliga organisationer eller andra icke-statliga aktörer som utför sök- och räddningsinsatser till sjöss under iakttagande av den relevanta rättsliga ramen utgör en överträdelse av internationell rätt och är därför inte tillåten enligt EU-rätten. |
| --- | --- |

ii)

Kriminalisering av icke-statliga organisationer eller andra icke-statliga aktörer som utför sök- och räddningsinsatser till sjöss under iakttagande av den relevanta rättsliga ramen utgör en överträdelse av internationell rätt och är därför inte tillåten enligt EU-rätten.

| iii) | I tillämpliga fall bör bedömningen av huruvida en handling omfattas av begreppet ”humanitärt stöd” i artikel 1.2 i direktivet – ett begrepp som inte kan tolkas på ett sätt som gör det möjligt att kriminalisera en handling som föreskrivs i lag – göras från fall till fall, med beaktande av alla relevanta omständigheter. |
| --- | --- |

iii)

I tillämpliga fall bör bedömningen av huruvida en handling omfattas av begreppet ”humanitärt stöd” i artikel 1.2 i direktivet – ett begrepp som inte kan tolkas på ett sätt som gör det möjligt att kriminalisera en handling som föreskrivs i lag – göras från fall till fall, med beaktande av alla relevanta omständigheter.

5.   Politisk rekommendation

Icke-statliga organisationer och enskilda personer i EU som ger humanitärt stöd till migranter har uttryckt växande oro under de senaste åren (26). Räddningsinsatser till sjöss, och stöd till migranter på flykt, oavsett om det sker vid gränser eller inom en medlemsstats territorium, utförs enligt rapporter i en kontext av spänningar med nationella eller lokala myndigheter, då räddningsarbetare och volontärer fruktar otillbörliga administrativa påtryckningar och sanktioner (27).

Europaparlamentet uppmanade i sin resolution (28) i frågan ”medlemsstaterna att införliva det undantag för humanitärt stöd som föreskrivs i direktiv 2002/90/EG”.

Kommissionen erinrar om att EU-rätten inte syftar till att kriminalisera humanitärt stöd och har gjort en bedömning av situationen sedan utvärderingen av paketet. Mot bakgrund av detta uppmanar kommissionen medlemsstater som inte ännu har gjort det att använda den möjlighet som föreskrivs i artikel 1.2 i direktiv 2002/90/EG, som ger dem rätt att göra skillnad mellan handlingar som görs i humanitärt syfte och handlingar som syftar till att ge hjälp till irreguljär inresa eller transitering samt medger att de förstnämnda undantas från kriminalisering.

---

(1)  COM(2015) 285 final, 27.5.2015.

(2)  Rådets direktiv 2002/90/EG av den 28 november 2002 om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 17) och rådets rambeslut 2002/946/RIF av den 28 november 2002 om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 1). Dessa rättsakter antogs tillsammans och kallas ofta paketet för att motverka hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse.

(3)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence:
  The Facilitators Package (Directive 2002/90/EC and Framework Decision 2002/946/JHA), SWD(2017) 117 final.

(4)  2018/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė och Carmine Conte, Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, Research Social Platform on Migration and Asylum (Resoma), slutlig sammanfattande rapport, juni 2019, s. 32. Bevakningen har genomförts av Migration Policy Group genom Resomas samarbets- och deltagandeprocess som involverar experter från icke-statliga organisationer, forskare och andra berörda parter. Detta arbete baserades på den fallbevakning som redan utförts av Open Democracy, Institute of Race Relations och den uppdaterade studien från 2018 från Centre for European Policy Studies om direktiv 2002/90/EG. Resoma-projektet har finansierats genom EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020.

(6)  Efter utvärderingen samlade Eurostat in uppgifter om brott med anknytning till smuggling av migranter från medlemsstaterna som en del av en pilotinsamling för referensåren 2015, 2016 och 2017, medan uppgiftsinsamlingen för referensåret 2018 ingick i det årliga frågeformulär som Eurostat skickar ut för att samla in brottsstatistik från medlemsstaterna.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Se i) rådets beslut 2006/616/EG av den 24 juli 2006 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet mot smuggling av migranter land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet avseende protokollets bestämmelser i den utsträckning som bestämmelserna i detta protokoll omfattas av artiklarna 179 och 181a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 262, 22.9.2006, s. 24) och ii) rådets beslut 2006/617/EG av den 24 juli 2006 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet mot smuggling av migranter land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet avseende protokollets bestämmelser i den utsträckning som bestämmelserna i detta protokoll omfattas av tredje delen avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 262, 22.9.2006, s. 34).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Förord, iii.

(11)  Se fotnot 9.

(12)  I fotnot 9 på sidan 14 påpekar UNODC även att författarnas avsikt enligt förarbetena var att undanta handlingar som görs av personer som hjälper migranter av humanitära skäl eller på grund av nära familjeband. I det tolkningsmeddelande som bifogas den relevanta bestämmelsen anges att avsikten med protokollet inte var att kriminalisera handlingar som utförs av familjemedlemmar eller stödgrupper såsom religiösa eller icke-statliga organisationer.

(13)  UNODC, Legislative Guides for the Implementation of the United Nations Convention against Transnational Organized Crime and the Protocols thereto UN Sales No. E.05.V.2 (2004), s. 13, punkt 26.

(14)  Se fotnot 13, s. 71.

(15)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, a.a. s. 4.

(16)  Se fotnot 15, s. 31.

(17)  Se Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, byrån för de grundläggande rättigheterna (2014), s. 10.

(18)  Belgien, Grekland, Spanien, Finland, Frankrike, Kroatien, Italien och Malta i Refit-utvärderingen av EU:s rättsliga ram mot hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse, a.a. s. 15, samt artikel L622-4 i den franska utlänningslagen, ändrad genom lag nr 2018-778 av den 10 september 2018, och artikel 43.2 punkt 2 i Kroatiens utlänningslag, som antogs 2017.

(19)  I sitt avgörande nr 2018-717/718 QPC av den 6 juli 2018 slog Frankrikes författningsdomstol fast att möjligheten att hjälpa människor av humanitära skäl följer av den konstitutionella principen om broderskap, oavsett om dessa människor befinner sig lagligen i landet. Den ansåg dessutom att den nationella bestämmelse som undantog vissa typer av handlingar endast kunde tolkas så att den även var tillämplig på alla andra typer av stöd som ges av humanitära skäl. Den utvidgade däremot inte avgörandet till att omfatta hjälp till inresa, som – i motsats till hjälp till transitering – med nödvändighet innebär en olaglig situation.

(20)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, a.a. s. 14.

(21)  För att läsa mer om behovet av att hitta rätt balans mellan, å ena sidan, behovet av att skydda den allmänna ordningen och förebygga brott och, å andra sidan, beakta handlingens humanitära syfte, se t.ex. Europadomstolens dom av den 10 november 2011, nr 29681/08, Mallah mot Frankrike, med hänvisning till artikel L. 622-1 i den franska lagen om utlänningars inresa och vistelse och rätt till asyl, och artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

Enligt Solas-konventionen (kapitel V – Navigationssäkerhet) måste befälhavaren på ett fartyg till sjöss, som vid mottagande av uppgifter från någon källa att personer befinner sig i sjönöd är i stånd att bistå dem, så snabbt som möjligt komma dem till undsättning. Denna skyldighet att bistå dem gäller oavsett personernas nationalitet eller status eller de omständigheter under vilka de påträffas. Om det fartyg som tar emot nödanropet inte kan komma dem till undsättning eller på grund av särskilda omständigheter i fallet anser det orimligt eller onödigt måste befälhavaren i loggboken föra in skälet till att inte undsätta de nödställda. Med beaktande av Internationella sjöfartsorganisationens rekommendation måste befälhavaren informera den berörda sök- och räddningstjänsten om detta. Konventionen ger de avtalsslutande staterna i uppdrag att samordna och samarbeta för att hjälpa fartygets befälhavare att föra människor som undsatts till sjöss till en säker plats. Där föreskrivs också att ägaren, befraktaren, det företag som använder fartyget eller någon annan person inte får hindra eller begränsa fartygets befälhavare från att fatta eller verkställa ett beslut som enligt befälhavarens yrkesmässiga bedömning är nödvändigt för säkerheten för människoliv till sjöss.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

SAR-konventionen (bilagan) ålägger parterna att hjälpa fartygets befälhavare att föra människor som undsatts till sjöss till en säker plats och kräver att samordningscentraler för sjöräddning har lämpliga operationella förfaranden för att inleda processen med att identifiera de lämpligaste platserna för landsättning av människor som befunnit sig i sjönöd.

(25)  Vid sitt 78:e möte antog IMO:s sjösäkerhetskommitté (MSC 78, 2004) viktiga ändringar av kapitel V i Solas-konventionen och av kapitlen 2, 3 och 4 i bilagan till SAR-konventionen. Dessa ändringar trädde i kraft den 1 juli 2006. Vid samma möte antog sjösäkerhetskommittén operativa riktlinjer. Syftet med dessa ändringar och de nuvarande riktlinjerna är att se till att nödställda får hjälp, samtidigt som man minimerar olägenheterna för de fartyg som kommer till undsättning och säkerställer fortsatt integritet för sök- och räddningstjänster.

(26)  Se i synnerhet i) den tematiska studien på uppdrag av expertrådet för lagstiftning om icke-statliga organisationer från Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer, Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe member states, december 2019; ii) Lina Vosyliūtė och Carmine Conte, Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, Resoma, a.a.; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp och Gabriella Sanchez, Update Study ”Fit for purpose?”
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants, studie för utskottet för framställningar (PETI), Europaparlamentet, december 2018; iii) Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Fundamental Rights Considerations:
  NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations, oktober 2018; iv) FRA, 2019 update - NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations, juni 2019; v) Punishing Compassion.
  Solidarity on trial in fortress Europe, Amnesty International, mars 2020.

(27)  REFIT Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence, a.a.

(28)  2018/2769(RSP), a.a.

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/7

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 323/02)

Kommissionen beslutade den 24 juni 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9778. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9778. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/8

---

Eurons växelkurs (1)

30 september 2020

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1708 |
| JPY | japansk yen | 123,76 |
| DKK | dansk krona | 7,4462 |
| GBP | pund sterling | 0,91235 |
| SEK | svensk krona | 10,5713 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0804 |
| ISK | isländsk krona | 162,20 |
| NOK | norsk krona | 11,1008 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,233 |
| HUF | ungersk forint | 365,53 |
| PLN | polsk zloty | 4,5462 |
| RON | rumänsk leu | 4,8725 |
| TRY | turkisk lira | 9,0990 |
| AUD | australisk dollar | 1,6438 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5676 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,0742 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7799 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6035 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 368,51 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,7092 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9720 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5565 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 497,84 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8653 |
| PHP | filippinsk peso | 56,774 |
| RUB | rysk rubel | 91,7763 |
| THB | thailändsk baht | 37,079 |
| BRL | brasiliansk real | 6,6308 |
| MXN | mexikansk peso | 26,1848 |
| INR | indisk rupie | 86,2990 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1708

JPY

japansk yen

123,76

DKK

dansk krona

7,4462

GBP

pund sterling

0,91235

SEK

svensk krona

10,5713

CHF

schweizisk franc

1,0804

ISK

isländsk krona

162,20

NOK

norsk krona

11,1008

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,233

HUF

ungersk forint

365,53

PLN

polsk zloty

4,5462

RON

rumänsk leu

4,8725

TRY

turkisk lira

9,0990

AUD

australisk dollar

1,6438

CAD

kanadensisk dollar

1,5676

HKD

Hongkongdollar

9,0742

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7799

SGD

singaporiansk dollar

1,6035

KRW

sydkoreansk won

1 368,51

ZAR

sydafrikansk rand

19,7092

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9720

HRK

kroatisk kuna

7,5565

IDR

indonesisk rupiah

17 497,84

MYR

malaysisk ringgit

4,8653

PHP

filippinsk peso

56,774

RUB

rysk rubel

91,7763

THB

thailändsk baht

37,079

BRL

brasiliansk real

6,6308

MXN

mexikansk peso

26,1848

INR

indisk rupie

86,2990

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/9

---

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

(2020/C 323/04)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 25 juni 2020 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 85 254 |
| Beslut nr | 064/20/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Område | Alla |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – ändringar av skattesystemet med aktieoptioner för anställda |
| Rättslig grund | Paragraf 5-14 i den norska skattelagen |
| Typ av åtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till små företag och mikroföretag |
| Typ av stöd | Skattebefrielse |
| Budget | 370 miljoner NOK årligen (den ändrade stödordningens totala budget) |
| Löptid | 2020–2029 |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Finansdepartementet |
| Postboks 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

25 juni 2020

Ärende nr

85 254

Beslut nr

064/20/KOL

Eftastat

Norge

Område

Alla

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – ändringar av skattesystemet med aktieoptioner för anställda

Rättslig grund

Paragraf 5-14 i den norska skattelagen

Typ av åtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till små företag och mikroföretag

Typ av stöd

Skattebefrielse

Budget

370 miljoner NOK årligen (den ändrade stödordningens totala budget)

Löptid

2020–2029

Den beviljande myndighetens namn och adress

Finansdepartementet

Postboks 8008 Dep

0030 Oslo

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken all konfidentiell information har tagits bort, finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/10

---

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

(2020/C 323/05)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 26 juni 2020 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 85 318 |
| Beslut nr | 065/20/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Område | Hela Norge |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Covid-19 – ändringar och förlängning av stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt |
| Rättslig grund | Akt om en tillfällig stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt |
| Typ av åtgärd | Stödordning |
| Syfte | Kompensation till företag som lidit skada på grund av covid-19-pandemin, för att trygga sysselsättning och säkerställa en snabbare återhämning av ekonomin efter krisen |
| Typ av stöd | Bidrag |
| Budget | Uppskattningsvis 30 miljarder NOK |
| Stödnivå | 100 % |
| Löptid | Den förlängda stödordningen avser minskad omsättning från den 1 mars 2020 till och med den 31 augusti 2020 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Alla sektorer, förutom företag som är verksamma inom utvinning och produktion av råpetroleum, energihandel, produktion, överföring och distribution av energi samt finansinstitut, privata förskolor och flygbolag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Skatteetaten |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

26 juni 2020

Ärende nr

85 318

Beslut nr

065/20/KOL

Eftastat

Norge

Område

Hela Norge

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Covid-19 – ändringar och förlängning av stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt

Rättslig grund

Akt om en tillfällig stödordning för företag vars omsättning minskat avsevärt

Typ av åtgärd

Stödordning

Syfte

Kompensation till företag som lidit skada på grund av covid-19-pandemin, för att trygga sysselsättning och säkerställa en snabbare återhämning av ekonomin efter krisen

Typ av stöd

Bidrag

Budget

Uppskattningsvis 30 miljarder NOK

Stödnivå

100 %

Löptid

Den förlängda stödordningen avser minskad omsättning från den 1 mars 2020 till och med den 31 augusti 2020

Sektorer av ekonomin som berörs

Alla sektorer, förutom företag som är verksamma inom utvinning och produktion av råpetroleum, energihandel, produktion, överföring och distribution av energi samt finansinstitut, privata förskolor och flygbolag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Skatteetaten

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken all konfidentiell information har tagits bort, finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/11

---

Statligt stöd – beslut att inte göra några invändningar

(2020/C 323/06)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | 26 juni 2020 |
| --- | --- |
| Ärende nr | 85 291 |
| Beslut nr | 066/20/KOL |
| Eftastat | Norge |
| Benämning | Förlängning till och med 2021 av systemet för produktionsbidrag till nyhets- och aktualitetsmedier |
| Rättslig grund | Föreskrift nr 332 av den 25 mars 2014 om produktionsbidrag till nyhets- och aktualitetsmedier |
| Typ av åtgärd | Stödordning |
| Syfte | Mediemångfald och mediepluralism |
| Typ av stöd | Bidrag |
| Budget | 370 miljoner NOK |
| Löptid | 1 januari 2021 – 31 december 2021 |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Mediesektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Medietilsynet |
| Nygata 4 |
| 1607 Fredrikstad |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

26 juni 2020

Ärende nr

85 291

Beslut nr

066/20/KOL

Eftastat

Norge

Benämning

Förlängning till och med 2021 av systemet för produktionsbidrag till nyhets- och aktualitetsmedier

Rättslig grund

Föreskrift nr 332 av den 25 mars 2014 om produktionsbidrag till nyhets- och aktualitetsmedier

Typ av åtgärd

Stödordning

Syfte

Mediemångfald och mediepluralism

Typ av stöd

Bidrag

Budget

370 miljoner NOK

Löptid

1 januari 2021 – 31 december 2021

Sektorer av ekonomin som berörs

Mediesektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Medietilsynet

Nygata 4

1607 Fredrikstad

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken all konfidentiell information har tagits bort, finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/12

---

Offentliggörande av det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och av hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn

(2020/C 323/07)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PONIKVE”

PDO-HR-02087

Datum för ansökan: 3.8.2015

1.   Namn som ska registreras

Ponikve

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vin – vitt vin

Viner framställda av druvsorterna rukatac och pošip bijeli, som är kristallklara, gröngula till gula, med måttligt hög till hög alkoholhalt, hög extrakthalt, låg syrahalt, full och balanserad smak och en typisk fruktarom.

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för viner med upp till 5 g/l restsocker och 250 mg/l för viner med mer än 5 g/l restsocker.

De övriga analytiska egenskaperna överensstämmer med de tillämpliga definitionerna i EU-förordningar och kroatisk lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

Vin – rosévin

Dessa viner framställs av druvsorten plavac mali crni. Rosévinerna har en måttligt till mycket intensiv rosa färg. Deras arom domineras av fruktiga toner med inslag av citrusfrukter och nypon, mineraler och örter. De har en fyllig, harmonisk och fruktig smak.

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för viner med upp till 5 g/l restsocker och 250 mg/l för viner med mer än 5 g/l restsocker.

De övriga analytiska egenskaperna överensstämmer med de tillämpliga definitionerna i EU-förordningar och kroatisk lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 250 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

250

Vin – rött vin

Dessa viner framställs av druvsorten plavac mali crni. Vinerna har en purpuraktig mörkröd färg med stark reflektion när de är unga. När vinerna åldras ändras färgen och blir mörkt rubinröd med mörkbruna och röda nyanser i äldre viner. De har en komplex arom av mörka frukter (körsbär, surkörsbär, plommon) med inslag av örttoner. Smak: fyllig, skiktad, med en måttligt hög till hög alkoholhalt, en mycket hög extrakthalt, uttalade tanniner, från mjuka till mycket sträva.

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 150 mg/l för viner med upp till 5 g/l restsocker och 200 mg/l för viner med mer än 5 g/l restsocker.

De övriga analytiska egenskaperna överensstämmer med de tillämpliga definitionerna i EU-förordningar och kroatisk lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

Vin från lätt torkade druvor

Vinerna kan vara vita eller röda. De har mer intensiva inslag av gula (eller av svarta till mörkt kopparfärgade) toner, hög alkoholhalt och en mycket komplex doft av övermogna druvor och bär. De har en fyllig och fruktig smak.

Den högsta tillåtna svaveldioxidhalten är 200 mg/l för viner med upp till 50 g/l restsocker och 300 g/l för viner med mer än 50 g/l restsocker. De övriga analytiska egenskaperna överensstämmer med de tillämpliga definitionerna i EU-förordningar och kroatisk lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 30 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 300 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

30

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

300

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Beskärning och uppbindning

Odlingsmetoder

I hela regionen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” beskärs och uppbinds vinstockarna uteslutande genom buskbeskärning utan spaljéer.

Vingårdsskötsel

Odlingsmetoder

Druvorna skördas för hand och läggs i lådor.

Vin

Relevanta restriktioner för vinframställning

Vinet får inte tillföras alkohol eller sötas, syras eller avsyras.

Vin från lätt torkade druvor

Relevanta restriktioner för vinframställning

Druvorna som används för att göra denna typ av vin framställs genom att de torkas naturligt i solen, på vinstockarna eller genom att de plockas och arrangeras mot kallmurar eller stenhögar, i loft, på pallar av vass eller i trälådor, vid rumstemperatur. Druvorna som används för att framställa detta vin måste hålla minst 130 Oechslegrader och det finns ingen övre gräns.

b.   Högsta avkastning

11 000 kg druvor per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” omfattar vinodlingsplatsen Ponikve som ligger i den administrativa kommunen Boljenovići på Pelješac-halvön, i närheten av staden Ston. Platsen ligger inom vinodlingsområdet Pelješac i delregionen Srednja i Južna Dalmacija [centrala och södra Dalmatien]. Området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” sträcker sig från Prapratno-bukten i sydost till Sparagovići i nordväst. Den norra gränsen för odlingsplatsen Ponikve är den naturliga gräns som bildas av berget Ilija, medan dess södra gräns utgörs av vägen D414 Ston–Orebić.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Maraština – rukatac, maraškin, mareština, krizol, višana, malvasia del chianti, malvasia lunga, pavlos.

Plavac mali crni – plavac mali, plavac veliki, crljenak mali, crljenac, pagadebit crni, zelenka.

Pošip bijeli – pošip, pošipak, pošipica.

8.   Beskrivning av samband

Naturliga faktorer

Jordmån, terräng, klimat

Området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” har milda, fuktiga vintrar och varma, torra somrar som är typiska för Medelhavsklimatet. Den fragmenterade terrängen och de branta sluttningarna hindrar fuktig luft från att stagnera och frost från att bildas. En bergskedja (berget Ilija) breder ut sig längs den norra delen och förhindrar direkt inflöde av kalla, nordliga vindar. Den genomsnittliga årstemperaturen är cirka 16 °C. Den lägsta lufttemperaturen är flera grader under fryspunkten. Den lägsta temperaturen registrerades i februari 1985 (-5,8 °C) och den högsta temperaturen registrerades i augusti 2000 (36,7 °C). Närheten till havet gör att temperaturfluktuationerna dämpas. Den årliga nederbörden uppgår till cirka 1 050 mm (30-årsdata för Dubrovnik). Högst är nederbörden under hösten och vintern, lägst är den på sommaren. Det finns två dominerande vindar: i) sirocco, eller jugo, som är varm och fuktig och ii) bora, som är en mycket stark, kall nordlig vind. Den konstanta brisen bidrar till den låga luftfuktigheten runt druvbladen och druvklasarna, vilket i sin tur bidrar till att minska effekten av svampsjukdomar på denna plats.

Området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” ligger i ett bergsområde med relativt små smala dalar och sänkningsfält, s.k. polje. Terrängen består av typiska karstformationer. Vinodlingarna är i huvudsak belägna i sluttningar med olika grader av lutning och solexponering. Markens särskilda egenskaper i området med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” härrör från den dolomitiska kalkstenen eller magnesiumkalkstenen, som utgör grundsubstratet. Detta ursprungssubstrat består också av vanlig kalksten på vissa platser. Olika typer av jordmåner har utvecklats på dessa substrat, men de är huvudsakligen lätta, sandiga och genomträngliga, med fysiska egenskaper som är mycket gynnsamma för vinodling. Karbonhalten är mycket hög på vissa platser. Terrängen har utformats för vinodling genom skapandet av terrasser, vilket förklarar varför jordarna kallas antropomorfiska terrassjordar. Terra rossa-jorden eller den bruna jorden i detta område skiljer sig från typisk terra rossa-jord med sin relativt höga sandhalt (ca 10 %) och sin något lägre halt av lerpartiklar. Jordens vattenhållningsförmåga är måttlig, men uppstigande fukt i marken och den ytliga markberedningen gör det möjligt att bibehålla en viss fuktighetsnivå, vilket minskar vattenbelastningen under de torra månaderna. Jordlagret är delvis tunt under de ursprungliga utvecklingsstadierna. Andelen vittrade berggrunder kan vara ganska hög (cirka 10–40 %). Äldre jordlager är mer utvecklade och djupare. Dessa är i huvudsak lerjordar och sandiga lerjordar, som har högre vattenhållningsförmåga och därmed större tolerans mot torka än yngre jordar. Mineralsammansättningen i jorden har en något högre magnesium- och kalciumhalt. Jordens höga kaliumhalt är en viktig faktor för druvornas låga totala syrahalt.

Mänskliga faktorer

Terrasser och kallmurar

De flesta av vingårdarna i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” har etablerats genom att terrasser har skapats på de branta sluttningarna, vilket minskar effekterna av markerosion. Det enda syftet med att skapa terrasser i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” är att minska markens lutning för att underlätta markberedningen i vinodlingarna och i synnerhet bekämpa markerosion. De terrasserade vingårdarna består av flera mindre terrassområden av olika storlekar, former och lutningar. Terrasserna skapas genom att stenmurar (kallmurar) byggs. Kallmurarna kan variera i bredd och höjd beroende på mängden sten i marken. Genom uppförandet av vinodlingar i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” frigörs marken från sten, en tillräcklig mängd jord erhålls för den framtida vinodlingen och stenen blir ett mycket eftertraktat byggmaterial som det aldrig finns för litet av.

I området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” ligger också vinodlingar som avgränsas av kallmurar som liknar terrasser. Detta slag av vinodlingar är konstruerade på plana områden, där kallmurarnas enda syfte är att ange gränserna för vinodlingarna eller att lagra överskottssten. Murarna har en specifik arkitektur, men utgör även en särskild livsmiljö för många Medelhavsväxter och Medelhavsdjur.

Vinodlingarna i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” bevattnas inte eftersom de tål torra perioder mycket bra tack vare markens särskilda struktur. Mekaniska metoder används under den inledande fasen när marken röjs och förbereds för uppförandet av vinodlingarna, men därefter byggs kallmurarna för hand på traditionellt sätt, utan användning av cement. De terrasserade vingårdarna i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” utgör ett särskilt kulturarvslandskap som tros härstamma från romartiden (1000-talet). De är ett utmärkt exempel på hur människor interagerar med sin miljö för att framställa ett välrenommerat vin av hög kvalitet och även använder och skyddar området så bra som möjligt för druvframställning. Alla unga vinodlingar i området har skapats enligt modellen där vin odlas på terrasser eller på vinodlingar som omges av kallmurar. Av denna anledning vill producenter i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” också att framtida vinodlingar i detta område följer denna metod för vinodling, framför allt för att bevara landskapet med sina terrasser i sluttningar eller på plan mark, och för att undvika att vingårdarna slås samman och skapar stora områden med hög grad av mekanisering.

Alla vingårdar i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” bildas genom att terrasser skapas i terrängen eller genom att vingårdarna innesluts av kallmurar. Detta säkerställer en användbar jordyta för vinodling och minskar effekterna av markerosion. Vinodlingarna i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” bevattnas inte eftersom de tål torra perioder mycket bra tack vare markens särskilda struktur.

Terrasserna i branta sluttningar och kallmurarna på plan mark är ett utmärkt exempel på hur människor interagerar med sin miljö för att producera vin av hög kvalitet och samtidigt använder och skyddar området så bra som möjligt för druvframställning, och framför allt för att bevara landskapet med sitt karakteristiska ”stenspetsmönster”, samtidigt som man undviker att vingårdarna slås samman för att bilda stora områden med hög mekanisering.

Den fragmenterade terrängen och de branta sluttningarna hindrar fuktig luft från att stagnera och frost från att bildas. En bergskedja (berget Ilija) breder ut sig längs den norra delen och förhindrar direkt inflöde av kalla, nordliga vindar. Den konstanta brisen bidrar till den låga luftfuktigheten runt druvbladen och druvklasarna, och därigenom till att minska effekten av svampsjukdomar på denna plats.

Druvsorter

De viner som framställs i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve” är huvudsakligen röda viner från druvsorten plavac mali crni, plus en liten mängd vitt vin från druvsorterna maraština och pošip bijeli. I ekonomiskt hänseende är plavac mali crni den viktigaste blå druvsorten i Kroatien. Den skapades genom spontan förökning mellan de inhemska sorterna crljenak kaštelanski och dobričić. Det är en typisk druvsort på de södra vingårdarna med spridning över ett litet område. Sorten förökas regelbundet och ger tillförlitlig avkastning, även om druvorna ofta inte mognar jämnt. Eftersom den tillhör en grupp druvsorter som mognar mycket sent kräver den de soligaste lägena, ofta mot havet, som ger en stor mängd ljus på grund av exponering och lutning, vilket resulterar i viner med intensiv färg och stark karaktär. Den har stor motståndskraft mot biotiska och abiotiska stressfaktorer.

Sorten maraština är utbredd i hela Dalmatien. Den har små till medelstora druvor av guldgul färg med små bruna fläckar, låg safthalt och tjockt skal, och druvorna sitter tätt i klasar som liknar en kropp med armar, varifrån den fått sitt namn. Den mognar sent under årets tredje kvartal. Eftersom den är mycket känslig för mjöldagg trivs den på varma, torra och blåsiga platser. Sorten pošip bijeli återfinns också i mindre utsträckning i området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ponikve”. Pošip bijeli är en druvsort som ger en regelbundet hög avkastning. Druvklasarna är medelstora och druvorna sitter glest till måttligt tätt. Druvorna är ovala till formen, mycket söta och har specifika fruktiga aromer.

Samverkan mellan naturliga och mänskliga faktorer

De specifika effekterna av miljöfaktorer (terräng, jordmån och klimat), som tillsammans bidrar till att skydda detta område från de starka nordliga vindarna och till att underlätta god luftväxling kring plantornas blad — vilket minskar förekomsten av sjukdomar och skyddar mot frost — hjälper till att säkerställa att vinerna tillförs vatten utan att någon bevattning behövs. Detta, tillsammans med inverkan av mänskliga faktorer — eftersom människor direkt har påverkat terrängens utformning, dess hållbara användning och minskad erosion genom att bygga terrasser — har skapat ett starkt samband mellan de varma, terrassformade jordlotterna och de druvsorter som är typiska för detta område, vilket gör det möjligt att producera identifierbara viner av hög kvalitet.

Samverkan mellan naturliga och mänskliga faktorer och produktens egenskaper

De typiska egenskaperna hos och kvaliteten på vinerna från regionen Ponikve är resultatet av det gynnsamma Medelhavsklimatet och den specifika typen av brun jord och terra rossa. Den totala temperaturtiden på mer än 2 000 °C innebär att druvsorter med olika långa mognadsperioder kan mogna, men särskilt druvsorter som mognar sent (perioderna IV och V), såsom plavac mali. De soliga terrasserna som avgränsas av kallmurar bildar ett särskilt vinodlingslandskap och erbjuder exceptionella villkor för att odla inhemska sorter, såsom plavac mali, rukatac och pošip. Det är mycket sällsynt att fuktig luft innesluts på vingårdarna på grund av den konstanta brisen. Detta bidrar till att minska effekterna av svampsjukdomar och främjar utvecklingen av druvor med en specifik mikroflora som bidrar till alkoholjäsningen. Den totala syrahalten hos druvorna, särskilt hos druvsorten plavac mali, är ganska låg, vilket är ett direkt resultat av det heta Medelhavsklimatet och jordmånens mineralsammansättning. Jordmånens höga kaliumhalt är en särskilt viktig faktor för druvornas låga totala syrahalt. Den specifika aromen i vinerna från Ponikve-regionen, med dominerande toner av bär och milda örttoner i de röda vinerna och diskreta fruktaromater i de vita vinerna, är direkt kopplade till jordmånens mineralsammansättning, särskilt dess höga kalcium- och magnesiumhalt. Den fullständiga och balanserade smaken i viner från regionen Ponikve är kopplad till jordmånens höga nivå av mikronäringsämnen, såsom järn, mangan eller zink, som spelar en viktig roll i sammansättningen av många biokemiska föreningar i druvorna. Den goda balansen mellan mikronäringsämnena i jorden gör att vinerna blir mer fylliga och kan lagras i många år, vilket säkerställer deras livslängd. Extrakt- och alkoholhalten i vinerna från Ponikve är hög, och de är väl lämpade för att lagras på träfat. De varma och torra höstarna i Ponikve skapar gynnsamma förhållanden för druvorna att mogna, där druvorna uppnår en utmärkt nivå av fenolisk mognad. Druvorna kan skördas sent och vinerna kan framställas av lätt torkade druvor.

Druvorna som används för att göra denna typ av vin framställs genom att de torkas naturligt i solen, på vinstockarna eller genom att de plockas och arrangeras mot kallmurar eller stenhögar, i loft, på pallar av vass eller i trälådor, vid rumstemperatur.

Den viktigaste delen av processen för framställning av viner av lätt torkade druvor är att se till att druvorna torkas på rätt sätt med naturliga metoder, vilket är möjligt tack vare de gynnsamma klimatförhållandena, med varma, torra höstar och gynnsamma vindar, som bora. Ett första urval görs på vingården, där det är viktigt att välja de sektioner av vinodlingen eller de druvklasar som lämpar sig bäst för torkning. Bra vinodlingsplatser, lämplig jordmån, ett gynnsamt klimat, korrekt skötsel av vinodlingarna och val av rätt druvklasar för torkning säkerställer en framgångsrik naturlig torkning av druvorna. Viner som framställs av dessa druvor har aromer av torkad, mörk frukt och en god balans mellan alkohol, extrakt, syrahalt och restsocker.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

—

Länk till produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---