# Az Európai Unió C 309/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 309 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. szeptember 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 309

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. szeptember 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 309/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9899 — KKR/Koos Holding Coöperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9925 — Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9674 — Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 309/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9899 — KKR/Koos Holding Coöperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9925 — Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9674 — Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 309/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 17. | 4 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 309/05 | A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 6 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 309/04

Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 17.

4

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 309/05

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

6

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 309/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 7 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 309/08 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 9 |
| 2020/C 309/09 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 13 |
| 2020/C 309/10 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 17 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 309/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

7

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 309/08

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

9

2020/C 309/09

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

13

2020/C 309/10

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9899 — KKR/Koos Holding Coöperatief)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/01)

2020. augusztus 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9899 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9899 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9925 — Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/02)

2020. szeptember 14-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9925 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9925 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9674 — Vodafone Italia/TIM/INWIT JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/03)

2020. március 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9674 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9674 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/4

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. szeptember 17.

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1797 |
| JPY | Japán yen | 123,38 |
| DKK | Dán korona | 7,4396 |
| GBP | Angol font | 0,91530 |
| SEK | Svéd korona | 10,4080 |
| CHF | Svájci frank | 1,0742 |
| ISK | Izlandi korona | 162,20 |
| NOK | Norvég korona | 10,7238 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,747 |
| HUF | Magyar forint | 361,16 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4579 |
| RON | Román lej | 4,8600 |
| TRY | Török líra | 8,9037 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6152 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5567 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1428 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7533 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6039 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 383,16 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,2673 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9861 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5418 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 501,07 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8822 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,167 |
| RUB | Orosz rubel | 88,6075 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,801 |
| BRL | Brazil real | 6,2117 |
| MXN | Mexikói peso | 24,8461 |
| INR | Indiai rúpia | 86,8610 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1797

JPY

Japán yen

123,38

DKK

Dán korona

7,4396

GBP

Angol font

0,91530

SEK

Svéd korona

10,4080

CHF

Svájci frank

1,0742

ISK

Izlandi korona

162,20

NOK

Norvég korona

10,7238

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,747

HUF

Magyar forint

361,16

PLN

Lengyel zloty

4,4579

RON

Román lej

4,8600

TRY

Török líra

8,9037

AUD

Ausztrál dollár

1,6152

CAD

Kanadai dollár

1,5567

HKD

Hongkongi dollár

9,1428

NZD

Új-zélandi dollár

1,7533

SGD

Szingapúri dollár

1,6039

KRW

Dél-Koreai won

1 383,16

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,2673

CNY

Kínai renminbi

7,9861

HRK

Horvát kuna

7,5418

IDR

Indonéz rúpia

17 501,07

MYR

Maláj ringgit

4,8822

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,167

RUB

Orosz rubel

88,6075

THB

Thaiföldi baht

36,801

BRL

Brazil real

6,2117

MXN

Mexikói peso

24,8461

INR

Indiai rúpia

86,8610

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/5

---

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek megállapítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/05)

| Tagállam | Egyesült Királyság (1) |
| --- | --- |
| Érintett útvonalak | Newquay repülőtér–Heathrow repülőtér
  Newquay repülőtér–Gatwick repülőtér
  Newquay repülőtér–Stansted repülőtér
  Newquay repülőtér–Luton repülőtér
  Newquay repülőtér–London City repülőtér
  Newquay repülőtér–Southend repülőtér |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének időpontja | 2021. március 27. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing, |
| New County Hall, |
| Treyew Road, |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Tagállam

Egyesült Királyság (1)

Érintett útvonalak

Newquay repülőtér–Heathrow repülőtér

Newquay repülőtér–Gatwick repülőtér

Newquay repülőtér–Stansted repülőtér

Newquay repülőtér–Luton repülőtér

Newquay repülőtér–London City repülőtér

Newquay repülőtér–Southend repülőtér

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének időpontja

2021. március 27.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing,

New County Hall,

Treyew Road,

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.) összhangban az 1008/2008/EK rendelet alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak alatt, és ugyanolyan joghatással bír, mint az Unióban és tagállamaiban.

---

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/6

---

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/06)

| Tagállam | Egyesült Királyság (1) |
| --- | --- |
| Érintett útvonalak | Newquay repülőtér–Heathrow repülőtér
  Newquay repülőtér–Gatwick repülőtér
  Newquay repülőtér–Stansted repülőtér
  Newquay repülőtér–Luton repülőtér
  Newquay repülőtér–London City repülőtér
  Newquay repülőtér–Southend repülőtér |
| A szerződés érvényességének időtartama | 2 év, amely további két évvel meghosszabbítható.
  2021. március–2023. március |
| A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje | 2020. november 30. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Tagállam

Egyesült Királyság (1)

Érintett útvonalak

Newquay repülőtér–Heathrow repülőtér

Newquay repülőtér–Gatwick repülőtér

Newquay repülőtér–Stansted repülőtér

Newquay repülőtér–Luton repülőtér

Newquay repülőtér–London City repülőtér

Newquay repülőtér–Southend repülőtér

A szerződés érvényességének időtartama

2 év, amely további két évvel meghosszabbítható.

2021. március–2023. március

A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje

2020. november 30.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (HL L 29., 2020.1.31., 7. o.) összhangban az 1008/2008/EK rendelet alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak alatt, és ugyanolyan joghatással bír, mint az Unióban és tagállamaiban.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/7

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 309/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. (a továbbiakban: Tishman Speyer, USA), |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. (a továbbiakban: Tishman Speyer, USA),

| — | Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada),

| — | SCI Espace Lumière (a továbbiakban: célvállalkozás, Franciaország). |
| --- | --- |

—

SCI Espace Lumière (a továbbiakban: célvállalkozás, Franciaország).

A Tishman Speyer és a PSPIB az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szereznek a célvállalkozás egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Tishman Speyer esetében: kereskedelmi és lakóingatlanok tulajdonjoga, fejlesztése, kezelése és üzemeltetése az Egyesült Államokban, Európában, Latin-Amerikában és Ázsiában, |
| --- | --- |

—

a Tishman Speyer esetében: kereskedelmi és lakóingatlanok tulajdonjoga, fejlesztése, kezelése és üzemeltetése az Egyesült Államokban, Európában, Latin-Amerikában és Ázsiában,

| — | a PSPIB esetében: diverzifikált globális portfólió kezelése, beleértve a részvényeket és kötvényeket, valamint a kezelésében lévő nyugdíjalapokba történő nettó hozzájárulások befektetése magántőkébe, ingatlanba, infrastruktúrába, természeti erőforrásokba és magánszektorbeli adósságba, |
| --- | --- |

—

a PSPIB esetében: diverzifikált globális portfólió kezelése, beleértve a részvényeket és kötvényeket, valamint a kezelésében lévő nyugdíjalapokba történő nettó hozzájárulások befektetése magántőkébe, ingatlanba, infrastruktúrába, természeti erőforrásokba és magánszektorbeli adósságba,

| — | a célvállalkozás esetében: egy Párizsban (Franciaország) található Espace Lumière nevű kereskedelmi ingatlan tulajdonjoga. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás esetében: egy Párizsban (Franciaország) található Espace Lumière nevű kereskedelmi ingatlan tulajdonjoga.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumiere

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail-cím: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/9

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 309/08)

E közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„DALMATINSKA PEČENICA”

EU-szám: PGI-HR-02456 – 10.4.2019

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Dalmatinska pečenica”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Dalmatinska pečenica” a sertés megtisztított hosszú hátizmából készülő tartósított, pácolt, csont nélküli húskészítmény. Sózása, sós lében pácolása, hideg füstölése, szárítása és érlelése kizárólag az e dokumentum 4. pontjában meghatározott földrajzi területen történik.

A „Dalmatinska pečenica” a sertés mélyhűtött vagy fagyasztott hosszú hátizmából készül (m. longissimus thoracis et lumborum), amelyet a karaj és a hát egy részének a hasított féltesttől való elválasztásával nyernek.

Forgalomba hozatalakor a „Dalmatinska pečenica” az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

külső megjelenés: a termék hengeres alakú, felületén nincsenek vágások vagy egyéb sérülések; világosbarnától sötétbarnáig terjedő színű külső felület, a füstölés hatására megjelenő, világossárgától világosbarnáig terjedő színű zsírszövet foltokkal vagy azok nélkül;

keresztmetszet: a termék kemény, rugalmas állagú és tömör szerkezetű; egységesen vörös keresztmetszete a széleken sötétvöröstől sötétbarnáig terjedő színű lehet, a füstölés hatására megjelenő, fehértől világossárgáig vagy világosbarnáig terjedő színű zsírszövet foltokkal vagy azok nélkül; a termék könnyen szeletelhető;

íz és aroma: a termék enyhén sós ízű, porhanyós, lédús és omlós; a tartósított, pácolt sertéshúskészítmények jellegzetes aromáját mutatja, enyhe füstös aroma kíséretében;

kémiai jellemzők: a NaCl-tartalom legfeljebb 7,5 %, a víztartalom legfeljebb 55 % és a vízaktivitás (aw) legfeljebb 0,93 lehet.

A késztermék tömege legalább 1,3 kg. A „Dalmatinska pečenica” egészben, darabolva vagy szeletelve hozható forgalomba.

A „Dalmatinska pečenica” tartósított, szárazon pácolt húskészítmény, amelyet rendszerint előzetes hőkezelés nélkül fogyasztanak. A „Dalmatinska pečenica” teljes feldolgozási eljárását – a sózás/sós lében pácolás megkezdésétől az érlelési szakasz végéig – legalább 45 napon át kell végezni.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Dalmatinska pečenica” teljes előállítási folyamata az alábbi szakaszokat foglalja magában: sózás vagy sós lében pácolás, hideg füstölés, szárítás és érlelés, amelyek mindegyikét a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Egészben, illetve darabokat vagy szeleteket tartalmazó bármilyen előcsomagolásban történő forgalomba hozatalakor a terméken jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell feltüntetni a „Dalmatinska pečenica” elnevezést, ahol a szöveg (tipográfia) méretét, típusát és színét minden más feliratnál – ideértve a gyártási tétel (sorozat) számát és a gyártó nevét – jobban láthatóan ki kell emelni. Tilos a „Dalmatinska pečenica” elnevezés mellett szerepeltetni a „valódi”, „hagyományos”, „kézműves”, „jellegzetes”, „őshonos”, „házi készítésű” stb. mellékneveket vagy az előállítási terület helynevére utaló kifejezéseket.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Dalmatinska pečenica” előállításának földrajzi területe az alábbi megyék, városok és települések közigazgatási határán belül található:

| — | Lika-Senj megye: Novalja város területe. |
| --- | --- |

—

Lika-Senj megye: Novalja város területe.

| — | Zadar megye: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag és Zadar város, valamint Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi és Zemunik Donji település területe. |
| --- | --- |

—

Zadar megye: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag és Zadar város, valamint Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi és Zemunik Donji település területe.

| — | Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmácia és Šibenik-Knin megye teljes területe. |
| --- | --- |

—

Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmácia és Šibenik-Knin megye teljes területe.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Dalmatinska pečenica” és a földrajzi terület közötti kapcsolat alapja a termék hírneve és minősége, amely a helyi termelők szaktudásának és jártasságának és a terület természeti tényezőinek köszönhető.

A „Dalmatinska pečenica” sajátos érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik. Ezen belül enyhén sós ízű, porhanyós, lédús és omlós, továbbá a fermentált sertéshús illatát és aromáját mutatja, enyhe füstös aroma kíséretében. A „Dalmatinska pečenica” jellegzetes hengeres alakja és színe, valamint enyhe füstös aromája a feldolgozási eljárás és a sajátos füstölési mód eredménye. A termék enyhén sós, porhanyós, lédús és omlós jellege, valamint illata és aromája a helyi termelők sajátos szaktudásának és jártasságának, illetve Dalmácia sajátos éghajlati viszonyainak köszönhető.

Természeti tényezők

A „Dalmatinska pečenica” előállításának földrajzi területe magában foglalja Dalmácia egész területét, azaz a középső és déli horvát tengerpart hosszú parti övezetét, a szigetekkel együtt (az Adriai-tenger középső és déli részén található horvát terület). A terület mintegy 12 260 km2 kiterjedésű, és északnyugaton a Velebit-, Dinári- és Kamešnica-hegység választja el Horvátország szárazföldi részétől. Dalmácia domborzatának nagy részét a karsztvidék tipikus jellemzői határozzák meg.

Dalmácia döntően mediterrán éghajlatú meleg, száraz nyarakkal és enyhe, nedves telekkel. A dalmát éghajlat egyik legfontosabb jegyét a régióban egymást váltó gyakori szelek jelentik. Dalmáciában októbertől áprilisig a bóra – leginkább száraz, hideg északkeleti szél – és a sirokkó (jugó) – leginkább nedves, meleg délkeleti szél – váltják egymást. A középhőmérséklet a leghidegebb hónapban (január) 3–9 °C, a legmelegebb hónapban (július) pedig 22–26 °C. Bár a tenger folyamatos forrása a vízpárának, a magas léghőmérsékletek és a gyakori szelek miatt Dalmácia 65 % és 75 % közötti évi átlagos értéke jelenti a legalacsonyabb szintű relatív páratartalmat Horvátországban. Enyhe éghajlatának és kellemes hőmérsékletének köszönhetően a földrajzi területnek számító Dalmáciában kedvezőek a körülmények a „Dalmatinska pečenica” szárításához és érleléséhez.

Emberi tényezők

A sózással és szárítással végzett hústartósításban való jártasság már az ókori Róma uralma alatt álló Dalmáciára is jellemző volt. Ez a jártasság az idők során nemzedékről nemzedékre szállt és tökéletesedett. Dalmácia kedvező időjárási viszonyainak és a tengeri só állandó rendelkezésre állásának köszönhetően alakult ki a később hagyományos dalmát gyakorlatként ismert feldolgozási eljárás.

A helyi termelők hagyományos szaktudása és jártassága a „Dalmatinska pečenica” valamennyi előállítási szakaszában fontos. A sertés jó minőségű hosszú hátizmának kiválasztásakor a termelők ügyelnek az izom többé-kevésbé hengeres alakjára és tömörségére, továbbá arra, hogy mentes legyen a nagyobb vágásoktól vagy szabálytalanságoktól, illetve a felületi elszíneződésektől. A sózás/sós lében pácolás és a felhasználandó só/sós lé mennyiségének meghatározása során megmutatkozó jártasságuk hosszú évek tapasztalataiból alakul ki és biztosítja, hogy az érlelt „Dalmatinska pečenica” ne legyen túl sós és sótartalma megfelelő legyen a termék romlás elleni védelméhez.

A „Dalmatinska pečenica” szárítására mindig is jelentős hatást gyakoroltak a földrajzi terület éghajlati viszonyai. A „Dalmatinska pečenica” szárítása során a helyi lakosok másik sajátos jártasságát a füstölés (a tűzifa kiválasztása, a füstölés módja és időtartama) jelentette; száraz, hideg, bóra szeles időjárás esetén a szárítókamra vagy konyha helyett a szabadban végezték a „Dalmatinska pečenica” szárítását. Az antioxidáns aktivitásnak köszönhetően a füstölt húst tovább el lehetett tartani, segítve a „Dalmatinska pečenica” enyhe füstös aromájának a kialakulását.

Bár napjaink előállítása során a füst tartósító hatásának már nincs akkora jelentősége, a „Dalmatinska pečenica” esetében továbbra is végeznek füstölést, mégpedig azzal a „hideg füsttel”, amely a keményfa izzásakor keletkezik; ez a pirolízis, amelynek során a fa és/vagy fűrészpor lassú égése alacsony hőmérsékleten, láng nélkül, csak füstképződés mellett történik. A hideg füstölést a Dalmáciában hagyományosan tűzifaként használt keményfák, például gyertyán, magyaltölgy vagy molyhos tölgy alkalmazásával végzik.

A szárítási szakasz végén a termelő a termék külső megjelenése, színe és állaga alapján pontosan meg tudja mondani, hogy mikor kell elvégezni az utolsó szakaszt: a „Dalmatinska pečenica” érlelését.

Egyedi és sajátos jellemzői miatt a „Dalmatinska pečenica” tudományos vizsgálatok tárgyát is képezi. Hasonló termékekkel (például „Istarski žlomprt”) összevetve a „Dalmatinska pečenica” előállítási módjában a fő különbséget a kezdeti szárítási szakasz alatti kötelező füstölés jelenti (Marina Krvavica és mások, 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso folyóirat, 5. szám), amelynek során a „Dalmatinska pečenica” elnyeri jellegzetes színét és enyhe füstös aromáját.

A „Dalmatinska pečenica” illékony aromavegyületeinek vizsgálata nagy arányban tárt fel füstből származó vegyületeket, különösen az aromás metoxifenol csoportba tartozó fenolokat, ideértve a gvajakol és a 4‐metil-gvajakol magas szintjét, amely a kutatók véleménye szerint leginkább hozzájárul a füstös aromához. Mivel a füst antioxidáns és antimikrobiális tulajdonságait a metoxifenolok adják, ezért kívánatos aromaösszetevőknek számítanak. A fenti publikáció szerzői kiemelik továbbá azt a tényt, hogy a füstölési mód és a füst hőmérséklete nem csupán az illékony aromavegyületek összetételét, hanem a „Dalmatinska pečenica” színét is jelentősen befolyásolja. Ennek oka az, hogy a fa alacsony hőmérsékleten zajló pirolízise során alifás karbonsavak és karbonilok képződnek, amelyek a füstölt „Dalmatinska pečenica” jellegzetes színét adják (Marina Krvavica és mások, 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, Meso folyóirat, 5. szám).

A „Dalmatinska pečenica” mindenekelőtt enyhe füstös aromájáról ismerhető fel. E szempontból különös jelentőségű a termelők szaktudása és jártassága a megfelelő típusú fa kiválasztása és a füstölés helyes időpontjának és időtartamának meghatározása terén, amely nagymértékben függ az időjárási viszonyoktól és a nyersanyagok jellemzőitől. A keményfával végzett, mérsékelt szintű hideg füstölés az egyedüli mód a termék enyhe füstös aromájának kialakításához; a túlzott mértékű füstölés nem csupán a termék aromájára, hanem színére, állagára és porhanyósságára is kedvezőtlen hatást gyakorolna. A termelők szakértelme a szárítás és érlelés optimális sebességét biztosító termelési létesítményeken belüli kedvező mikroklimatikus körülmények (hőmérséklet, páratartalom és légáramlás) és a termék szöveteiben végbemenő biokémiai folyamatok intenzitásának fenntartásához is fontos, mert így érhetők el a termék sajátos érzékszervi tulajdonságai. A termelők szaktudása és hagyományos termelési jártassága biztosítja a „Dalmatinska pečenica” sajátos jellemzőit, amelyek segítették a termék hírnevének megszerzését.

A „Dalmatinska pečenica” elnevezés írásos nyomai egészen az 1900-as évek elejéig vezethetők vissza, amikor Poljica – narodni život i običaji 1903-1906 című könyvében az emberek felvilágosításával foglalkozó Don Frano Ivanišević leírta, hogy a termék feldolgozása során szerzett sokéves szaktudásukra és jártasságukra támaszkodva a dalmát régió helyi termelői miként végzik a „Dalmatinska pečenica” előállítását. Frano Ivanišević azt is elmondja, hogy „... a meghatározott földrajzi területen »zarebrica« vagy »zarebrnik« [esz]néven ismert sertésszeletek részét képező sertéskarajt (horvátul »pečenica«) mindig is nagyra becsülték és rendszerint eladták vagy elajándékozták; egyesek azért vették ki, hogy eladják vagy elajándékozzák barátaiknak”. Ez is mutatja, hogy abban az időben a legtöbb gazdaságban foglalkoztak a „Dalmatinska pečenica” előállításával, de nem készült belőle az előállítási területen kívüli eladásokhoz elegendő mennyiség (F. Ivanišević, 1903-1906, Poljica – narodni život i običaji, Zágráb; utánnyomás Društvo Poljičana ‘Sveti Jure’ – Priko, 2006).

A „Dalmatinska pečenica” elnevezés különböző gasztronómiai művekben is előfordul, ilyen például Dika Marjanović-Radica 1939. évi Dalmatinska kuhinja című műve, amely leírja az előállítás módját (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

A „Dalmatinska pečenica” elnevezés hírnevét és a földrajzi területtel való kapcsolatát egy felmérés megállapításai is megerősítik. Arra a kérdésre, hogy miért döntöttek a „Dalmatinska pečenica” vásárlása mellett, a válaszadók 85,29 %-a azt felelte, hogy a „Dalmatinska pečenica” a minőség (íz, aroma, illat, porhanyósság) terén különbözik a hasonló termékektől. A válaszadók többsége azért döntött a termék vásárlása mellett, mert az Dalmácia földrajzi területének egy hagyományos terméke. A megkérdezettek többsége már több mint 10 éve volt a „Dalmatinska pečenica” fogyasztója, több mint 50 % pedig mindig is ezt vásárolta, ami a termék előállításának és fogyasztásának mélyen gyökerező hagyományát mutatja. (M. Ćaćić, 2017, Felmérés – A helyi hagyományos pácolt húskészítményekre vonatkozó vásárlói vélemények Dalmáciában).

A termék töretlen hírnevét bizonyítja az a tény, hogy a „Dalmatinska pečenica” és annak előállítási módja még ma is szerepel a húskészítményekkel foglalkozó szakfolyóiratokban (Marina Krvavica és mások, 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso folyóirat, 5. szám).

A „Dalmatinska pečenica” hírnevét bizonyítja a hagyományos pácolt húskészítmények, például a „Dalmatinska pečenica” bemutatására szervezett számos gasztronómiai rendezvény is. 2015-ben a zágrábi Hotel Esplanade gasztronómiai rendezvényén pácolt húskészítmények kóstolására és bírálatára került sor, és a „Dalmatinska pečenica” elnyerte a sertéskaraj kategória első három díját. Az eseményről „Dalmát győzelmek – miénk a legjobb pršut, panceta és pečenica” címmel M. Šilović írt újságcikket, amely a Nedjeljna Slobodna Dalmacija hetilapban jelent meg (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

A „Dalmatinska pečenica” felismerhető finomsággá vált, és számos étteremben és vendéglátóipari létesítményben kapható.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/13

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 309/09)

E közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„DALMATINSKA PANCETA”

EU-szám: PGI-HR-02455 – 9.4.2019

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Dalmatinska panceta”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A téglalap alakú „Dalmatinska panceta” sovány sertésszalonnából, a hozzá tartozó bőrrel – bordaporccal vagy anélkül –, de a bordacsontok nélkül készülő tartósított, pácolt húskészítmény, amelynek sózása vagy sós lében pácolása, hideg füstölése, szárítása és érlelése kizárólag az e dokumentum 4. pontjában meghatározott földrajzi területen történik.

A „Dalmatinska panceta” mélyhűtött friss vagy fagyasztott sovány sertésszalonnából készül. A „Dalmatinska panceta” készítéséhez felhasznált sovány sertésszalonna a sertés mellkasi és hasi részéből származik.

Forgalomba hozatalakor a „Dalmatinska panceta” az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

| — | külső megjelenés: a termék többé-kevésbé téglalap alakú, a bordák jól látható nyomaival vagy anélkül; a termék felülete és szélei tiszták, vágások vagy egyéb sérülések nélkül; a bőr kemény, feltűnő gyűrődések nélkül; a termék külső felületének színe a világosbarnától a sötétbarnáig terjed, |
| --- | --- |

—

külső megjelenés: a termék többé-kevésbé téglalap alakú, a bordák jól látható nyomaival vagy anélkül; a termék felülete és szélei tiszták, vágások vagy egyéb sérülések nélkül; a bőr kemény, feltűnő gyűrődések nélkül; a termék külső felületének színe a világosbarnától a sötétbarnáig terjed,

| — | keresztmetszet: a termék kemény, rugalmas állagú és tömör szerkezetű; a keresztmetszeten jól látható a vörös izom zsírszövetben, amelynek színe a fehértől a rózsaszínig terjed, de a füstölés hatására a szélek mentén világossárgás is lehet; a termék könnyen szeletelhető, |
| --- | --- |

—

keresztmetszet: a termék kemény, rugalmas állagú és tömör szerkezetű; a keresztmetszeten jól látható a vörös izom zsírszövetben, amelynek színe a fehértől a rózsaszínig terjed, de a füstölés hatására a szélek mentén világossárgás is lehet; a termék könnyen szeletelhető,

| — | íz és aroma: a termék enyhén sós ízű, porhanyós, lédús és omlós; a tartósított, pácolt sertéshúskészítmények jellegzetes aromáját mutatja, enyhe füstös aroma kíséretében, |
| --- | --- |

—

íz és aroma: a termék enyhén sós ízű, porhanyós, lédús és omlós; a tartósított, pácolt sertéshúskészítmények jellegzetes aromáját mutatja, enyhe füstös aroma kíséretében,

| — | kémiai jellemzők: a NaCl-tartalom legfeljebb 7,5 %, a víztartalom legfeljebb 55 % és a vízaktivitás (aw) legfeljebb 0,93 lehet. |
| --- | --- |

—

kémiai jellemzők: a NaCl-tartalom legfeljebb 7,5 %, a víztartalom legfeljebb 55 % és a vízaktivitás (aw) legfeljebb 0,93 lehet.

A késztermék tömege legalább 1,3 kg. A „Dalmatinska panceta” egészben, darabolva vagy szeletelve hozható forgalomba.

A „Dalmatinska panceta” tartósított, szárazon pácolt húskészítmény, amelyet rendszerint előzetes hőkezelés nélkül fogyasztanak. A „Dalmatinska panceta” teljes feldolgozási eljárását – a sózás/sós lében pácolás megkezdésétől az érlelési szakasz végéig – legalább 65 napon át kell végezni.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Dalmatinska panceta” teljes előállítási folyamata az alábbi szakaszokat foglalja magában: sózás vagy sós lében pácolás, hideg füstölés, szárítás és érlelés, amelyek mindegyikét a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Egészben, illetve darabokat vagy szeleteket tartalmazó bármilyen előcsomagolásban történő forgalomba hozatalakor a terméken jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell feltüntetni a „Dalmatinska panceta” elnevezést, ahol a szöveg (tipográfia) méretét, típusát és színét minden más feliratnál – ideértve a gyártási tétel (sorozat) számát és a gyártó nevét – jobban láthatóan ki kell emelni. Tilos a „Dalmatinska panceta” elnevezés mellett szerepeltetni a „valódi”, „hagyományos”, „kézműves”, „jellegzetes”, „őshonos”, „házi készítésű” stb. mellékneveket vagy az előállítási terület helynevére utaló kifejezéseket.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Dalmatinska panceta” előállításának földrajzi területe az alábbi megyék, városok és települések közigazgatási határán belül található:

| — | Lika-Senj megye: Novalja város területe. |
| --- | --- |

—

Lika-Senj megye: Novalja város területe.

| — | Zadar megye: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag és Zadar város, valamint Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi és Zemunik Donji település területe. |
| --- | --- |

—

Zadar megye: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag és Zadar város, valamint Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi és Zemunik Donji település területe.

Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmácia és Šibenik-Knin megye teljes területe.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Dalmatinska panceta” és a földrajzi terület közötti kapcsolat alapja a termék hírneve és minősége, amely a helyi termelők szaktudásának és jártasságának és a terület természeti tényezőinek köszönhető. A „Dalmatinska panceta” sajátos érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik. Ezen belül enyhén sós ízű, porhanyós, lédús és omlós, továbbá a fermentált sertéshús illatát és aromáját mutatja, enyhe füstös aroma kíséretében. Keresztmetszetén a termék tömör szerkezetet mutat, jól látható a vörös izom a zsírszövetben, amelynek színe a fehértől a rózsaszínig terjed, vagy a szélek mentén világossárgás. Ezek az érzékszervi tulajdonságok a „Dalmatinska panceta” előállításához használt sajátos módszereknek és Dalmácia egyedi időjárási viszonyainak köszönhetők.

Természeti tényezők

A „Dalmatinska panceta” előállításának földrajzi területe magában foglalja Dalmácia egész területét, azaz a középső és déli horvát tengerpart hosszú parti övezetét, a szigetekkel együtt (az Adriai-tenger középső és déli részén található horvát terület). A terület mintegy 12 260 km2 kiterjedésű, és északnyugaton a Velebit-, Dinári- és Kamešnica-hegység választja el Horvátország szárazföldi részétől. Dalmácia domborzatának nagy részét a karsztvidék tipikus jellemzői határozzák meg.

Dalmácia döntően mediterrán éghajlatú meleg, száraz nyarakkal és enyhe, nedves telekkel. A dalmát éghajlat egyik legfontosabb jegyét a régióban egymást váltó gyakori szelek jelentik. Dalmáciában októbertől áprilisig a bóra – leginkább száraz, hideg északkeleti szél – és a sirokkó (jugó) – leginkább nedves, meleg délkeleti szél – váltják egymást. A középhőmérséklet a leghidegebb hónapban (január) 3–9 °C, a legmelegebb hónapban (július) pedig 22–26 °C. Bár a tenger folyamatos forrása a vízpárának, a magas léghőmérsékletek és a gyakori szelek miatt Dalmácia 65 % és 75 % közötti évi átlagos értéke jelenti a legalacsonyabb szintű relatív páratartalmat Horvátországban. Enyhe éghajlatának és kellemes hőmérsékletének köszönhetően a földrajzi területnek számító Dalmáciában kedvezőek a körülmények a „Dalmatinska panceta” szárításához és érleléséhez.

Emberi tényezők

A sózással és szárítással végzett hústartósításban való jártasság már az ókori Róma uralma alatt álló Dalmáciára is jellemző volt. Ez a jártasság az idők során nemzedékről nemzedékre szállt és tökéletesedett. Dalmácia kedvező időjárási viszonyainak és a tengeri só állandó rendelkezésre állásának köszönhetően alakult ki a később hagyományos dalmát gyakorlatként ismert feldolgozási eljárás.

A helyi termelők hagyományos szaktudása és jártassága a „Dalmatinska panceta” valamennyi előállítási szakaszában fontos. A sertés jó minőségű sovány sertésszalonna darabok kiválasztásakor a termelők ügyelnek azok többé-kevésbé téglalap alakjára és tömörségére, továbbá arra, hogy mentesek legyenek a bordacsontok helyén maradt jól látható bemélyedésektől, illetve minden felületi elszíneződéstől. A sózás/sós lében pácolás és a felhasználandó só/sós lé mennyiségének meghatározása során megmutatkozó jártasságuk hosszú évek tapasztalataiból alakul ki és biztosítja, hogy az érlelt „Dalmatinska panceta” ne legyen túl sós és sótartalma megfelelő legyen a termék romlás elleni védelméhez.

A másik sajátos jártasság a füst használata (a tűzifa kiválasztása, a füstölés módja és időtartama), mivel ez alakítja ki a „Dalmatinska panceta” enyhe füstös aromáját. A földrajzi terület éghajlati viszonyai mindig jelentős hatást gyakoroltak a „Dalmatinska panceta” szárítására. Az idők során Dalmácia gazdálkodóinak többsége háztartási vagy eladási célból végezte a hús szárítását. Mivel a „Dalmatinska panceta” szárítását rendszerint a tűzhely mellett végezték (konyhákban vagy speciális szárítókemencékben), a termelők szárítás közben észrevették, hogy a nedves, esős időben használt füst csökkenti a környezet páratartalmát. Idővel rájöttek arra, hogy a füstölt hús kevésbé romlik meg, azaz a füstölésnek tartósító hatása van. Nedves, sirokkó szeles időjárás esetén a termelők füst mellett, míg száraz, hideg, bóra szeles időjárás esetén a szárítókamra vagy a konyha helyett a szabadban végezték a „Dalmatinska panceta” szárítását, vagy biztosították a szárításra szolgáló területek légmozgását.

Bár napjaink előállítása során a füst tartósító hatásának már nincs akkora jelentősége, a „Dalmatinska panceta” esetében továbbra is hideg füstölést végeznek az enyhe füstös aroma kialakítása érdekében. Manapság a füstölést azzal a „hideg füsttel” végzik, amely a keményfa izzásakor keletkezik; ez a pirolízis, amelynek során a fa és/vagy fűrészpor égése láng nélkül, csak füstképződés mellett történik. A hideg füstölést a Dalmáciában hagyományosan tűzifaként használt keményfákkal végzik.

A szárítási szakasz végén a termelő a termék külső megjelenése, színe és állaga alapján pontosan meg tudja mondani, hogy mikor kell elvégezni az utolsó szakaszt: a „Dalmatinska panceta” érlelését. A „Dalmatinska panceta” hagyományos érleléséhez stabil mikroklímájú – helyileg „konobe” (esz „konoba”) néven ismert – pincéket használnak, ahol a fogyasztásra vagy értékesítésre kész állapot eléréséig tartják az érlelt terméket.

1995-ben Prerada mesa i mlijeka címmel megjelent kiadványában Đuro Roseg összehasonlította a „Dalmatinska panceta” és a más földrajzi területekről származó, hasonló mezőgazdasági termékek előállítási technikáit. Arra a következtetésre jutott, hogy a „Dalmatinska panceta” a legjellegzetesebb, mivel a hideg füstölésnek köszönhetően eltér a hasonló termékektől: Isztria és Lika térségében a „panceta” füstölés nélkül készül, Szlavóniában viszont füstölik, bár hosszabb időn át és magasabb hőmérsékleten. Ez az egyedi folyamat alakítja ki a „Dalmatinska panceta” sajátos füstös aromáját és felületének barna színét (Đ. Roseg, 1995, Prerada mesa i mlijeka, Zágráb). Tudományos publikációjában M. Krvavica a „Dalmatinska panceta” aromavegyületeit vizsgálta és azt találta, hogy a keményfa alacsony hőmérsékletű, lassú égése, azaz pirolízise során képződő karbonsavak és karbonilok adják a „Dalmatinska panceta” jellegzetes színét, míg a magas hőmérsékletű égéskor keletkező fenolok és fenolvegyületek szerves részét képezik a „Dalmatinska panceta” sajátos füstös illatának és aromájának (Krvavica és mások, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso folyóirat, 5. szám). A „Dalmatinska panceta” illékony vegyületeinek vizsgálata azt is feltárta, hogy az erőteljes antioxidáns és antimikrobiális tulajdonságokat mutató fenolok, különösen a metoxifenolok, a hideg füstölés következtében nagy arányban vannak jelen a „Dalmatinska panceta” aromájában (Krvavica és mások, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso, 5. szám).

A „Dalmatinska panceta” enyhe füstös aromájáról ismerhető fel. E szempontból különös jelentőségű a termelők szaktudása és jártassága a megfelelő típusú fa kiválasztása és a füstölés legjobb időpontjának és időtartamának meghatározása terén, amely nagymértékben függ az időjárási viszonyoktól és a nyersanyagok jellemzőitől. A keményfával végzett, mérsékelt szintű hideg füstölés az egyedüli mód a termék enyhe füstös aromájának kialakításához; a túlzott mértékű füstölés nem csupán a termék aromájára, hanem színére, állagára és porhanyósságára is kedvezőtlen hatást gyakorolna. A termelők szakértelme a szárítás és érlelés optimális sebességét biztosító termelési létesítményeken belüli kedvező mikroklimatikus körülmények (hőmérséklet, páratartalom és légáramlás) és a termék szöveteiben végbemenő biokémiai folyamatok intenzitásának fenntartásához is fontos, mert így érhetők el a termék sajátos érzékszervi tulajdonságai.

A „Dalmatinska panceta” hírnevét megemlíti egy a Privreda Dalmacije magazinban megjelent cikk, amely arról ír, hogy a dalmáciai mezőgazdasági szövetkezetekben már az 1950-es években megkezdődött a szervezett termelés (A. Šitin cikke a Privreda Dalmacije magazinban, 1987).

A „Dalmatinska panceta” dalmát régióban használt hagyományos előállítási módja feledésbe merülésének elkerülése érdekében a módszer bekerült a Vodič kroz hrvatske gastro ikone című gasztronómiai könyvbe. A könyv szerzői Horvátország kulináris termékeinek sokszínűségét dokumentálják; e termékek „ikonok”-ként való említése jól mutatja, hogy a „Dalmatinska panceta” mekkora hírnévvel ruházta fel származási régióját (Vodič hrvatske gastro ikone, 2007). A „Dalmatinska panceta” elnevezés az elkészítés receptjeit tartalmazó különböző gasztronómiai művekben is előfordul (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

A „Dalmatinska panceta” hírnevének további igazolását jelentik a mai napig megrendezett ételkóstoló események, az újságcikkek tanúbizonysága szerint (Meri Šilović, újságcikk, Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

A „Dalmatinska panceta” bemutatásra került a Dani dalmatinske pancete i vina (dalmát panceta és bor napok) elnevezésű rendezvényen, ahol egy speciális zsűri elbírálta és díjjal jutalmazta (Dani dalmatinske pancete i vina rendezvény, Runović, 2018).

A Meso folyóiratban M. Mašić azt írja, hogy „a »Dalmatinska panceta« olyan nemzeti specialitás, amely jelentős szerepet tölt be a dalmát gasztronómiában”, utalva a terméknek a dalmát régió specialitásaként történt közelmúltbeli elismerésére (Meso folyóirat, 2003).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 18.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 309/17

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 309/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, ami a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„RUDARSKA GREBLICA”

EU-szám: PGI-HR-02383 – 2018.1.3.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés(ek)

„Rudarska greblica”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Rudarska greblica” olyan termék, amely kézzel gyúrt vékony sült tészta és friss tehéntúró felhasználásával készül. A túróhoz adhatnak darált diót, spenótot, mángoldot, csalánt, póréhagymát, mentát és reszelt sárga színű sárgarépát.

Miután kisült, a „Rudarska greblica”-t legfeljebb 2,5 cm magas, négyszög alakú szeletekre vágják fel. A „Rudarska greblica” külső felülete puha, belseje ízletes és krémes, és a termék omlós állagú. Szín: A kéreg külseje sötétsárgától aranyig terjedő színű. Íz: A termék sós ízérzetet hagy a szájpadláson, aromája pedig tehéntejből készült sajtéra emlékeztet.

A „Rudarska greblica” néhány perccel a sütés után már fogyasztható.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Rudarska greblica” a következő összetevőkből készül: búzafinomliszt, napraforgóolaj, sertészsír, tojás, vaj, friss tej, víz, só, tejföl, friss élesztő, cukor, friss tehénúró, darált dió, spenót, mángold, csalán, póréhagyma, menta és reszelt sárga színű sárgarépa.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Rudarska greblica” előállítása valamennyi lépésének, ideértve a tészta előkészítését, formázását és készítését, a töltelék elkészítését, valamint a termék sütését is, teljes egészében a 4. pontban említett földrajzi területen belül kell történnie, kivéve, ha a termék fagyasztott állapotban kerül forgalomba, amely esetben kisüthető a meghatározott földrajzi területen kívül is.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Rudarska greblica” jellemzően négyszög alakú. Ezt az alakot a sült késztermék legfeljebb 2,5 cm magasságú szeletekre vágásával érik el. Miután kisült, késztermékként hozzák forgalomba. Fagyasztott állapotban is tartható sütésre kész termékként.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Rudarska greblica” előállításának földrajzi területe Rude település és a környező falvak: Cerje Samoborsko, Braslovje, Kotari, Manja Vas, Bukovje Podvrško és Prekrižje Plješivičko.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Rudarska greblica” termék oltalma a termék hírnevén és előállítási hagyományán, valamint az elkészítéséhez szükséges szaktudáson alapul.

A „Rudarska greblica” előállítási területe a Szamobori-hegység egyik völgyében található, amely a 13. században már működő, korábban rézben gazdag nagy számú bányáról híres.

A terület lakosainak szóbeli hagyománya szerint a „Rudarska greblica”-t a bányászok feleségei már a 16. század első felében készítették. Mivel a bányászcsaládok többsége akkoriban szegény volt, a „Rudarska greblica” a bányász szerény napi élelmeként, gyakorta még főétkezéseként is szolgált. A széles körű szegénység miatt a bányászok feleségei csak egyszerű összetevők (liszt, tej, tojás és friss tehéntúró) felhasználásával készítették a „Rudarska greblica”-t. Leleményességükkel és művészi érzékükkel olyan egyedülálló terméket hoztak létre, amely idővel a bányászathoz kapcsolódott.

A „Rudarska greblica” elnevezés a „greblica” (kemence-kaparó) néven ismert hagyományos eszköz elnevezéséből származik, amelyet arra használtak, hogy a bányászház kenyérsütő kemencéjében felizzítsák a parazsat, mivel a sütemény alakja hasonló az eszközéhez.

Bár a „Rudarska greblica” készítéséhez kiemelkedően fontosak az emberek különleges ismeretei és készségei, a termék előállítására vonatkozó következő hagyományos szabályoknak való megfelelés is fontos:

a „Rudarska greblica” legyen:

| — | pikáns és tartalmazzon tehéntúróból készült tölteléket, amelyhez a következő hozzávalók valamelyike adható hozzá: darált dió, spenót, mangold, menta, csalán, póréhagyma vagy reszelt sárga színű sárgarépa, |
| --- | --- |

—

pikáns és tartalmazzon tehéntúróból készült tölteléket, amelyhez a következő hozzávalók valamelyike adható hozzá: darált dió, spenót, mangold, menta, csalán, póréhagyma vagy reszelt sárga színű sárgarépa,

| — | a „Rudarska greblica” készítéséhez használt tészta legyen kézzel gyúrt és nagyon vékony, |
| --- | --- |

—

a „Rudarska greblica” készítéséhez használt tészta legyen kézzel gyúrt és nagyon vékony,

| — | a tészta széleit le kell nyomkodni és felfelé kell tekerni, hogy a töltelék a termék sütése közben ne folyhasson ki, |
| --- | --- |

—

a tészta széleit le kell nyomkodni és felfelé kell tekerni, hogy a töltelék a termék sütése közben ne folyhasson ki,

| — | a nyers tészta szélét kézzel munkálják meg olyan módon, hogy annak alsó része átfedje a felső részt, a széleket ráhajtják a sütemény tetejére és kézzel lenyomkodják |
| --- | --- |

—

a nyers tészta szélét kézzel munkálják meg olyan módon, hogy annak alsó része átfedje a felső részt, a széleket ráhajtják a sütemény tetejére és kézzel lenyomkodják

| — | sütés előtt a tészta felső felületét néhányszor meg kell szúrni avégett, hogy az ne duzzadjon fel és ne hasadjon meg, |
| --- | --- |

—

sütés előtt a tészta felső felületét néhányszor meg kell szúrni avégett, hogy az ne duzzadjon fel és ne hasadjon meg,

| — | miután megsült, a tészta felső rétegét megkenik vajjal vagy margarinnal. |
| --- | --- |

—

miután megsült, a tészta felső rétegét megkenik vajjal vagy margarinnal.

A „Rudarska greblica”-t az 1980-as évek óta számos nemzeti gasztronómiai vásáron népszerűsítették és állították ki, ahol egyre jelentősebbé vált. Az Oštrc rudei népművészeti együttes kezdeményezésére a városban 1985 óta megrendezésre kerül a Dani Rudarske greblice („Rudarska greblica” [bányászsütemény] napok) néven ismert esemény, hagyományosan július első hétvégéjén (Samoborske novine (1985), „Dan Rudarske greblice”). Az elmúlt néhány évben versenyt szerveztek a legjobb „Rudarska greblica” kiválasztása céljából. A versenyzők olyan rudei nők, akik régi bányászcsaládokból származnak. Saját kezű munkájukat egy szakértői zsűri értékeli. A legfiatalabb látogatók részt vehetnek „Rudarska greblica” készítésére irányuló műhelyeken.

A „Rudarska greblica” készítésének hagyományát ma a rudei nők viszik tovább, akik azáltal akadályozzák meg, hogy az feledésbe merüljön, hogy továbbadják azt a fiatalabb generációnak, elsősorban lányaiknak (Ekološko društvo Samobor [Szamobor ökológiai társasága] (1992), díj Ana Nikl számára a „Rudarska greblica”-ért). Az egyik hagyományos szokás, amelyet a 4. pontban említett meghatározott előállítási területen régóta folytatnak, és amely még ma is él az, hogy a vendégeket az asztalra helyezett „Rudarska greblica”-val fogadják.

A Rude település és a környező falvak „márkájává” vált „Rudarska greblica”-nak köszönhetően nőtt az idegenforgalom a településen, ami a helyreállított Sveta Barbara bánya újbóli megnyitásához vezetett, amely egyben egy múzeum helyszíne is. Ez a kültéri múzeum megőrizte a Rude alatt fekvő föld alatti világ szépségét. A „Rudarska greblica”-ra vonatkozó információk a múzeum idegenforgalmi anyagában is megtalálhatók. A múzeum továbbá egész évben lehetőséget nyújt arra, hogy a „Rudarska greblica” süteményt megkóstolják.

A meghatározott terület lakosai nemcsak megélhetést találtak a „Rudarska greblica”-ban; hanem az a térség kulturális örökségének is részét képezi. Ennek további bizonyítéka, hogy a „Rudarska greblica” szamobori költők verseinek is témáját képezi (Cvetković, K (2004), „Ja rudarski trsek”, Matica hrvatska).

Božica Brkan újságíró 2007-ben az Iće & piće [Élelmiszer és ital] magazin, Horvátország egyik kiemelkedő kulináris magazinja részére készített egyik cikkében megemlíti a termék elkészítéséhez szükséges szaktudást és a termék Rude településéhez kapcsolódását (Brkan, B (2007), „Greblica – tenka gibanica rudarska” [„Greblica”, a bányászok sajttal töltött vékony tésztája], Iće & Piće).

A termék elnevezésének különleges hírnevét és hosszú múltra visszatekintő előállítási hagyományát az is alátámasztja, hogy 2007-ben a „Rudarska greblica” szerepelt a Horvát Köztársaság védett szellemi kulturális kincseinek listáján, amelyet a Kulturális Minisztérium kezel (a Kulturális Minisztérium 2007. évi határozata a szellemi kulturális kincsekről).

A „Rudarska greblica” és Rude település közötti kapcsolatot a Vodič kroz hrvatske gastro ikone (Útmutató Horvátország gasztronómiai ikonjaihoz) (2007) című kiadvány is említi, amelyben a „Rudarska greblica” Horvátország gasztronómiai ikonjai között szerepel.

A „Rudarska greblica” sajátossága a termék előállításához szükséges szaktudásban és know-how-ban rejlik, amint azt a Dobra hrana [„Jó élelmiszer”] című folyóirat egyik cikke (Jutarnji list, Dobra hrana, 2012) ismerteti.

A „Rudarska greblica” és a meghatározott földrajzi terület közötti ok-okozati összefüggés a termék hírnevén és hagyományos előállítási módszerén alapul, amelyben az emberi tényező – az embereknek a termék előállításához szükséges szaktudása és know-how-ja – döntő fontosságú. E tudás nemzedékről nemzedékre száll át, aminek következtében Rude település lakosainak nagy része készíti a terméket.

A „Rudarska greblica” előállításának földrajzi területe természetjárók elismert turisztikai célpontja, ahol mászóegyesületek és turisták által látogatott számos kápolna és menedékház található. Ezért az idegenvezetők is megemlítik a „Rudarska greblica”-t mint a térség kihagyhatatlan specialitását, amelyet a helyi vendéglátók kínálnak a térségben, és amelyet minden turistának és látogatónak meg kell kóstolnia (AMACIZ hírlevél, 2013). Rude és környéke földrajzi elhelyezkedésének köszönhetően az ottani lakosok többsége kis volumenű mezőgazdasági termelést folytat. A térség vendéglátó szolgáltatóinak gasztronómiai kínálata (Ice-cream shop [Fagyizó] (2016), Slatka tvornica Medenko [„Medenko cukrászda és fagyizó”], árlista) következésképpen elsősorban a helyi termékeken alapul (Randić, M. és Ritting-Beljak, N. (2006), Svijet hrane u Hrvatskoj [„Az élelmiszerek világa Horvátországban”]).

A „Rudarska greblica” elnevezést a mindennapi beszédben is használják a földrajzi területen belül (Obrt Parna pekara (2016), recept).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---