# Az Európai Unió C 352/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 352 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. október 22. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 352

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. október 22.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 352/01 | A Bizottság közleménye a tiszta közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról szóló 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2., 3., 4. és 5. cikkének alkalmazásáról | 1 |
| 2020/C 352/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  ) | 13 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 352/01

A Bizottság közleménye a tiszta közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról szóló 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2., 3., 4. és 5. cikkének alkalmazásáról

1

2020/C 352/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 352/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. október 21. | 14 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 352/03

Euroátváltási árfolyamok — 2020. október 21.

14

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 352/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 15 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 352/05 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 17 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 352/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

15

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 352/05

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 22.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/1

---

A Bizottság közleménye a tiszta közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról szóló 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2., 3., 4. és 5. cikkének alkalmazásáról

(2020/C 352/01)

Bevezetés

E közlemény célja iránymutatást adni a nemzeti hatóságok, ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és üzemeltetők számára a tiszta járművekről szóló irányelv (az (EU) 2019/1161 irányelvvel (1) módosított, a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv (2)) 2., 3., 4. és 5. cikke rendelkezéseinek alkalmazásáról.

A közlemény áttekinti az e rendelkezések átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos gyakran ismételt kérdéseket (GYIK), különös tekintettel az irányelv hatályára, a „tiszta járművek” meghatározására, a minimális beszerzési célértékekre, a járművek számolására, valamint a Tenders Electronic Daily (TED) adatbázis különböző beszerzési forgatókönyvek szerinti használatára (ideértve például az utólag átalakított járműveket, a járművek cseréjét a meglévő szerződések keretében stb.).

Ezt a közleményt az irányelv egyéb vonatkozó rendelkezéseivel együtt kell értelmezni. Pontosítja az alkalmazandó jogszabályokban már szereplő rendelkezéseket, ugyanakkor semmilyen módon nem terjeszti ki az ezekből a jogszabályokból eredő kötelezettségeket, és nem vezet be további követelményeket az érintett illetékes hatóságokkal és üzemeltetőkkel szemben.

Ez a közlemény csupán az ajánlatkérő szerveknek, a közszolgáltató ajánlatkérőknek, a közlekedési szolgáltatóknak és az illetékes nemzeti hatóságoknak nyújt segítséget az irányelv alkalmazásában. A közleményben kifejtett nézetek nem határozzák meg előre a Bizottság jövőbeni álláspontját a témában. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Az irányelv hatályával kapcsolatos kérdések

1.   Az irányelv mellékletének 1. táblázata a hulladékgyűjtési szolgáltatásokat az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások között tünteti fel. Nincsenek a hulladékgyűjtő járművek kizárva az irányelv hatálya alól a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében?

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja mentesíti az irányelv hatálya alól többek között a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló (EU) 2018/858 rendelet (3) 2. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett járműveket, azaz minden olyan önjáró járművet, „amelyet kifejezetten munkavégzésre terveztek és gyártottak, amely a szerkezeti felépítésére vonatkozó jellemzők alapján személy- vagy áruszállításra nem alkalmas, és amely nem gépjármű alvázára szerelt munkagép”.

A hulladékgyűjtő járművek nem tartoznak ebbe a kategóriába; azok általában az (EU) 2018/858 rendelet szerinti N2 vagy N3 kategóriájú járművekként kerülnek típusjóváhagyásra. Mint ilyenek, nem mentesülnek a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alól.

2.   Mentesülhet-e az irányelv hatálya alól az összes jármű, amelyet pl. a fegyveres erők vagy a rendőrség használ?

Nem. Az (EU) 2018/858 rendelet vonatkozó rendelkezéseivel együtt értelmezve az irányelv 2. cikke értelmében csak azok a járművek mentesíthetők, amelyek kifejezetten ezen szolgálatok „általi használatra tervezett vagy átalakított járművek”. Ez alapján például egy speciális berendezéssel és villogó lámpákkal felszerelt rendőrségi tehergépkocsi mentesíthető; ezzel szemben egy szabványos tehergépkocsi, amelyet a rendőrség dokumentumok egyik irodából a másikba történő átszállításához használ, nem mentesíthető.

3.   Ha a rendőrség szabványos járműveket szerez be azzal a céllal, hogy azokat kifejezetten a céljaihoz igazítsa (pl. mert van egy belsős szerelőjük), az az irányelv hatálya alá tartozik-e vagy sem? Ha a rendőrség szabványos járművet vásárol, és ebben (vagy egy különálló) közbeszerzési eljárásban olyan szolgáltatásokat is beszerez, amelyek meghatározott átalakításhoz vezetnek, az irányelv hatálya alá tartozik-e a jármű beszerzése vagy sem?

Az első esetben – házon belül átalakítandó szabványos járművek beszerzése – a beszerzés olyan járműre vonatkozik, amely nem „kifejezetten a rendőrség általi használatra tervezett vagy átalakított”. Ezért ez a beszerzés nem mentesíthető az irányelv hatálya alól.

A második esetben – jármű beszerzése és annak későbbi, a szolgálatok sajátos igényeihez történő alakítása –, ha a járművet és az átalakítási szolgáltatásokat ugyanazon eljárás keretében szerzik be, a beszerzett járművek „kifejezetten [adott szolgálat általi használatra] átalakítottnak” tekinthetők, és ezért mentességet kaphatnak. Ha azonban az átalakítási szolgáltatások külön kerülnek beszerzésre, a jármű beszerzése nem felel meg az irányelv 2. cikkében meghatározott kritériumoknak, ezért nem mentesíthető.

Ezzel összefüggésben azt is szem előtt kell tartani, hogy az irányelv a minimális nemzeti célértékeket a tiszta járműveknek a tagállamban beszerzett járművek összesített számán belüli minimális részarányaként határozza meg. Még ha egy meghatározott járműcsoport a hatálya alá is tartozik, az irányelv nem ír elő automatikusan egy minimális százalékot a konkrét beszerzésükre. A fenti példákban, még ha a járművek az irányelv hatálya alá is tartoznak, a tagállam dönthet úgy, hogy nem határoz meg célértéket beszerzésükhöz, és a nemzeti célérték teljesülését azáltal biztosítja, hogy ennek megfelelően növeli a más járműflottákra vonatkozó célértékeket; erről a szempontról további részletek a nemzeti célértékekkel kapcsolatos kérdéseknél találhatók.

4.   Alkalmazandó-e az irányelv
  a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló
  1370/2007/EK rendeletben (4)
  meghatározott közvetlen odaítéléssel odaítélt közszolgáltatási szerződésekre is?

Igen. Az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében azok az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közszolgáltatási szerződések, melyek tárgya közúti személyszállítási szolgáltatások biztosítása azon a küszöbértéken felül, melyet a tagállamok határoznak meg, nem túllépve az említett rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott alkalmazandó küszöbértéket, az irányelv hatálya alá tartoznak, függetlenül az odaítélésük során alkalmazott eljárástól (versenytárgyalási eljárás vagy közvetlen odaítélés).

Ebben a tekintetben fontos tisztázni, hogy annak meghatározásakor, hogy a szerződés az irányelv hatálya alá tartozik-e, a legfontosabb tényező az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett küszöbérték, nem pedig a szerződés odaítélésére alkalmazott eljárás: ennek megfelelően egy a tagállam által meghatározott küszöbérték alatti összegű szerződés akkor is kizárható, ha azt versenytárgyalási eljárás útján ítélik oda. Másrészről ha pl. a tagállam az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, és egy közvetlen odaítélés ezen (nemzeti) küszöbérték felett elfogadható, a közvetlen odaítélés az irányelv hatálya alá tartozhat.

5.   Központosított közbeszerzés alkalmazása esetén az odaítélt szerződés meghaladhatja az irányelvben meghatározott minimális küszöbértéket, míg az egyes ajánlatkérők szerződései a küszöb alatt maradtak volna, ha külön ítélik oda őket. Az ilyen szerződések mentesülhetnek az irányelv alkalmazása alól?

Nem. Ha a közbeszerzés összértéke meghaladja a küszöbértéket, akkor azt nem lehet kizárni az irányelv hatálya alól, még ha az egyes elemek külön-külön a küszöbérték alatt is maradtak volna.

6.   Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a szerződés odaítélésének időpontja. Ez a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató TED-ben történő közzétételének vagy magának a szerződés megkötésének az időpontját jelenti?

Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a minimális beszerzési célértékek kiszámítása céljából a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a közbeszerzési eljárás szerződés odaítélésével történő befejezésének időpontja”.; e cikk értelmében a figyelembe veendő időpont tehát a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató időpontja a TED adatbázisban.

7.   Az 5. cikk (2) bekezdése azt jelenti, hogy azok a szerződések, amelyek esetében az eljárás az (EU) 2019/1161 irányelv átültetése előtt indult, az irányelv hatálya alá tartoznak, ha odaítélésük időpontja 2021. augusztus 2. utánra esik?

Nem. A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint az irányelv csak azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek esetében a közbeszerzési eljárást 2021. augusztus 2. után indították meg.

Ezzel összefüggésben ugyancsak meg kell jegyezni, hogy azokat a szerződéseket, amelyek odaítélésének időpontja a második referencia-időszakra esik (azaz 2025. december 31. után), arra az időszakra fogják számítani, annak ellenére, hogy a közbeszerzési eljárás az első referencia-időszakban (azaz 2021. augusztus 2. és 2025. december 31. között) indult.

Azzal kapcsolatban, hogy ez a rendelkezés hogyan alkalmazandó a keretmegállapodások vagy a dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélt egyedi szerződésekre, lásd a 27–29. kérdéseket.

A tiszta jármű fogalommeghatározásával kapcsolatos kérdések

8.   Az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja a tiszta nehézgépjárműveket a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv) 2. cikke 1. és 2. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használó nehézjárművekként határozza meg (5)
  . Magában foglalja a meghatározás a hibrid és a hálózatról tölthető hibrid járműveket is?

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv (2014/94/EU irányelv) 2. cikkének (2) bekezdésének meghatározása szerint elektromos jármű az „energiaátalakítóként legalább egy nem perifériás villamos gépet tartalmazó erőátviteli rendszerrel felszerelt gépjármű, amely külsőleg újratölthető elektromos energiatároló rendszerrel van ellátva”. E fogalommeghatározással és az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban a hálózatról tölthető hibrid nehézgépjárművek tiszta járműnek minősülnek, míg a hálózatról nem tölthető hibrid járművek nem minősülnek tiszta nehézgépjárműveknek.

9.   A hálózatról tölthető hibrid nehézgépjárműveknek is alternatív üzemanyagokat (pl. bioüzemanyagokat) kell használniuk belső égésű motorjukban annak érdekében, hogy az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében tiszta járműnek minősüljenek?

Nem. Az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv (2014/94/EU irányelv) 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hálózatról tölthető hibrid jármű abban az esetben is tiszta járműnek minősül, ha belső égésű motorjához hagyományos üzemanyagokat használ.

Ez tovább pontosítható, ha figyelembe vesszük, hogy egy hálózatról tölthető hibrid járművet elektromos árammal töltenek újra; az elektromos töltés jelenti a hálózatról tölthető hibrid jármű által használt alternatív üzemanyagot, amely lehetővé teszi, hogy az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv 2. cikkének (2) bekezdése hatálya alá tartozó járműnek lehessen tekinteni (ellentétben a hálózatról nem tölthető hibrid járművekkel, amelyeket nem töltenek újra: esetükben az áramot kizárólag a jármű állítja elő, és az csak hagyományos dízel/benzin üzemanyaggal működik).

10.   A trolibuszok az irányelv hatálya alá tartoznak? Az irányelv értelmében tiszta járműnek számítanak-e?

Igen. Az irányelvet a közúti járművek közbeszerzéseire kell alkalmazni. Az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése értelmében „közúti jármű” az (EU) 2018/858 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott, M vagy N kategóriájú jármű. Utóbbi „gépjárművekre” hivatkozik, amelyek fogalommeghatározása: olyan motorral hajtott, teljes, befejezett vagy nem teljes jármű, amelyet önálló mozgásra terveztek és gyártottak, amely legalább négy kerékkel rendelkezik, és amelynek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/h-t (a rendelet 3. cikkének 16. pontja). A trolibuszok megfelelnek ennek a meghatározásnak, ezért az EU-típusjóváhagyási jogszabályokkal összefüggésben közúti járműveknek tekintik őket. Ezt a Bizottság szolgálatai az Olaszország által a típusjóváhagyó hatóságok szakértői csoportjának hatodik ülésén feltett kérdésre adott válaszukban megerősítették, amelyben egyértelművé tették, hogy a trolibuszok – abban az időben – a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló 2007/46/EK irányelv (6), valamint az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezésekről szóló 107. sz. ENSZ-EGB előírás (7) hatálya alá tartoztak.

Amint azt az irányelv (18) preambulumbekezdése (8) kifejezetten tisztázza, a trolibuszokat mindig a 4. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti tiszta járműveknek kell tekinteni. Amennyiben csak a hálózathoz csatlakozva működnek, vagy kibocsátásmentes motort használnak, amikor nem csatlakoznak a hálózathoz, egyben kibocsátásmentes járműnek is számítanak. Ha egy trolibusz nem kibocsátásmentes motort is használ – pl. amikor dízelmotort használnak a busz működésének lehetővé tételéhez olyankor, amikor nem csatlakozik a hálózathoz –, a trolibuszt nem lehet kibocsátásmentes busznak tekinteni, ugyanakkor továbbra is tiszta járműnek számít, hasonlóan a hálózatról tölthető hibrid buszokhoz.

11.   Az irányelv értelmében a villamosok szintén tiszta járműnek számítanak?

Nem. A villamosok nem tartoznak az irányelv hatálya alá, mivel azok a vasúti rendszer részét képezik, és az (EU) 2018/858 rendelet értelmében nem tekinthetők közúti járműveknek. Mint ilyenek, nem tartoznak a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alá.

A minimális beszerzési célértékekkel kapcsolatos kérdések

12.   Minden közbeszerzési szerződésnek, illetve minden ajánlatkérő szervnek és közszolgáltató ajánlatkérőnek teljesítenie kell a minimális célértékeket?

Nem. Az irányelv teljes rugalmasságot biztosít a tagállamok számára abban, hogy miképpen osztják meg az erőfeszítéseket a különböző ajánlatkérő szervek (ASZ) és közszolgáltató ajánlatkérők (KA) között. Egy tagállam dönthet úgy, hogy ugyanazt a célértéket határozza meg valamennyi ASZ/KA számára, illetve úgy is, hogy magasabb célértéket határoz meg egyesek számára, és alacsonyabb – vagy akár semmilyen – célértéket mások számára, mindaddig, amíg nemzeti szinten teljesül a minimális célérték.

Ezzel összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy – bár az irányelv az egyedi szerződésekre nem határoz meg követelményeket –, az irányelv átültetésekor minden tagállam számára lehetőség van ilyen követelmények bevezetésére (például a tiszta járművek minimális részarányának előírása minden egyes beszerzésre).

Az egyes tagállamokon belüli intézményi felelősségek függvényében az erőfeszítések részletes felosztása átruházható különböző kormányzási szintekre – például (azonos vagy differenciált) célértékek kitűzésével az egyes régiók számára, továbbá lehetővé téve számukra, hogy tovább differenciáljanak a területén működő különböző ASZ-ek/KA-k között, feltéve, hogy az általános célérték teljesül.

Az erőfeszítések a tagállamokban található különböző ASZ-ek/KA-k közötti megoszthatók például úgy, hogy a különböző követelményeket állapítanak meg az érintett ASZ/KA típusa (pl. magasabb célértékek a nemzeti/regionális szintű szervek számára, alacsonyabb célértékek a helyi szervek számára), az érintett közigazgatás mérete (pl. magasabb célértékek a nagyobb városok/tartományok számára, alacsonyabb célértékek vagy akár semmiféle célérték a kisebb városok esetében), a különböző földrajzi területek sajátosságai (pl. magasabb célértékek azon területek esetében, ahol magasabb az egy főre jutó GDP és/vagy azon területek esetében, amelyek jobban ki vannak téve a levegőminőséggel kapcsolatos problémáknak), illetve bármely egyéb megközelítés vagy kritérium alapján, amelyet az adott tagállam relevánsnak tart.

13.   A célértékek teljesülését évente értékelik?

Nem. A minimális beszerzési célkitűzések egyes tagállamok általi teljesítését a teljes referencia-időszak (2021. augusztus 2-tól 2025. december 31-ig, illetve 2026. január 1-jétől és 2030. december 31-ig) alapján értékelik, nem téve különbséget az egyes beszerzések (referencia-időszakon belüli) időpontja alapján.

Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az irányelv átültetésekor a tagállamok határozhatnak úgy, hogy előírják az ajánlatkérő szervek és/vagy a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy évente teljesítsék a nemzeti célértékeket.

| Gyakorlati példa – 12. és 13. kérdés

  Az alábbi példa az erőfeszítések lehetséges megoszlását szemlélteti egy kitalált tagállamban, amelynek területén csak három ajánlatkérő szerv („ASZ”)/közszolgáltató ajánlatkérő („KA”) működik, és ahol a buszok esetében a minimális beszerzési célérték 45 % az első időszakban. A példában a buszok beszerzése az irányelv hatálya alá tartozó szerződések útján a következőképpen történik:











  Ajánlatkérő szervek/közszolgáltató ajánlatkérők | A 2021-ben beszerzett buszok száma | A 2022-ben beszerzett buszok száma | A 2023-ban beszerzett buszok száma | A 2024-ben beszerzett buszok száma | A 2025-ben beszerzett buszok száma | A referencia-időszak során beszerzett összes busz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő | 5 | 0 | 10 | 20 | 10 | 45 |
| 2. ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő | 0 | 10 | 0 | 0 | 5 | 15 |
| 3. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő | 10 | 10 | 5 | 5 | 10 | 40 |
| Tagállam összesen | 15 | 20 | 15 | 25 | 25 | 100


  Célérték = 45 |

Gyakorlati példa – 12. és 13. kérdés

Az alábbi példa az erőfeszítések lehetséges megoszlását szemlélteti egy kitalált tagállamban, amelynek területén csak három ajánlatkérő szerv („ASZ”)/közszolgáltató ajánlatkérő („KA”) működik, és ahol a buszok esetében a minimális beszerzési célérték 45 % az első időszakban. A példában a buszok beszerzése az irányelv hatálya alá tartozó szerződések útján a következőképpen történik:

Ajánlatkérő szervek/közszolgáltató ajánlatkérők

A 2021-ben beszerzett buszok száma

A 2022-ben beszerzett buszok száma

A 2023-ban beszerzett buszok száma

A 2024-ben beszerzett buszok száma

A 2025-ben beszerzett buszok száma

A referencia-időszak során beszerzett összes busz

1. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő

5

0

10

20

10

45

2. ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő

0

10

0

0

5

15

3. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő

10

10

5

5

10

40

Tagállam összesen

15

20

15

25

25

100

Célérték = 45

Annak érdekében, hogy megfeleljen az irányelvnek, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a referencia-időszakban beszerzett 100 buszból 45 tiszta jármű legyen. Ezt többféle módon is elérhető, például:

| — | 45 %-os minimális célértéket meghatározva mindhárom ASZ/KA részére; ebben az esetben az 1. számú ASZ/KA által beszerzett 45 buszból 20-nak, a 2. számú ASZ/KA által beszerzett 15 buszból 7-nek, a 3. számú ASZ/KA által beszerzett 40 buszból pedig 18-nak, 100-ból összesen 45-nek kell tiszta járműnek lennie; |
| --- | --- |

—

45 %-os minimális célértéket meghatározva mindhárom ASZ/KA részére; ebben az esetben az 1. számú ASZ/KA által beszerzett 45 buszból 20-nak, a 2. számú ASZ/KA által beszerzett 15 buszból 7-nek, a 3. számú ASZ/KA által beszerzett 40 buszból pedig 18-nak, 100-ból összesen 45-nek kell tiszta járműnek lennie;

| — | 100 %-os célértéket meghatározva az 1. számú ASZ/KA számára, és semmilyen követelményt sem előírva a másik kettő ASZ/KA részére; ez szintén azt eredményezné, hogy a 100 buszból összesen 45 tiszta jármű lesz; |
| --- | --- |

—

100 %-os célértéket meghatározva az 1. számú ASZ/KA számára, és semmilyen követelményt sem előírva a másik kettő ASZ/KA részére; ez szintén azt eredményezné, hogy a 100 buszból összesen 45 tiszta jármű lesz;

| — | 50 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, illetve 30 %-os célértéket a 2. számú ASZ/KA számára; ennek eredménye 46 tiszta busz lesz a 100-ból; |
| --- | --- |

—

50 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, illetve 30 %-os célértéket a 2. számú ASZ/KA számára; ennek eredménye 46 tiszta busz lesz a 100-ból;

| — | 60 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, é semmilyen célértéket sem előírva a 2. számú ASZ/KA számára (összesen 51 tiszta autóbusz a 100-ból). |
| --- | --- |

—

60 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, é semmilyen célértéket sem előírva a 2. számú ASZ/KA számára (összesen 51 tiszta autóbusz a 100-ból).

Mindhárom esetben igaz, hogy az irányelv szempontjából mindegy, hogy a tiszta buszokat az időszakon belül mikor szerzik be (azaz minden buszt ugyanúgy fognak számolni, függetlenül attól, hogy 2022-ben vagy 2025-ben szerezték-e be). Ettől függetlenül a tagállamok nemzeti szinten meghatározhatnak éves követelményeket is.

14.   Az irányelv különböző szerződéstípusokra vonatkozik, ideértve a járművek megvásárlására, lízingjére vagy bérletére vonatkozó szerződéseket, a közszolgáltatási szerződéseket és a szolgáltatási szerződéseket; az irányelv 5. cikkének (4) és (5) bekezdése előírja, hogy az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek számát eltérő módon kell számolni a járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése vagy részletre történő vásárlása (5. cikk (4) bekezdés), illetve a közszolgáltatási szerződések és a szolgáltatási szerződések (5. cikk (5) bekezdés) esetében. A különböző típusú szerződésekben szereplő járműveket együtt vagy külön kell számolni a célértékeknek való megfelelés céljából?

Ahogyan az az irányelv mellékletének 3. és 4. táblázatában is látható, minden járműkategóriára (azaz a könnyűgépjárművekre, tehergépjárművekre, buszokra) meghatározásra került egy minimális célérték, a szerződéstípusok (azaz a jármű megvásárlására, bérletére vonatkozó szerződés, szolgáltatási szerződés stb.) közötti különbségtétel nélkül.

Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban e célértékeket a tiszta járműveknek az irányelv hatálya alá tartozó valamennyi szerződés hatálya alá tartozó közúti járművek teljes számán belüli minimális százalékos arányaként számítják ki, a szerződéstípusok (azaz a jármű megvásárlására, bérletére vonatkozó szerződés, szolgáltatási szerződés stb.) közötti különbségtétel nélkül.

Az irányelv 5. cikkének (4) és (5) bekezdése pontosítja, hogyan kell az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek számát figyelembe venni a különböző szerződéstípusok (pl. járművásárlásra irányuló szerződés vagy szolgáltatási szerződés) esetében. Miután az egyes szerződések szerinti járművek számát e rendelkezéseknek megfelelően kiszámolták, a célértékek teljesülése az összes vonatkozó szerződés keretében beszerzett valamennyi jármű teljes száma és a tiszta járműveknek a járművek összesített számán belüli részaránya alapján ellenőrizhető.

A szolgáltatási szerződések és a közszolgáltatási szerződések keretében történő járműbeszerzésekkel kapcsolatos kérdések

15.   Hogyan kell a járműveket közszolgáltatási szerződés esetében számolni? A szolgáltató által vásárolt új járműveket figyelembe kell venni? Hogyan lehet ezeket ellenőrizni?

Az irányelv 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett szolgáltatási szerződések – azaz az irányelv mellékletének 1. táblázatában felsorolt közszolgáltatási szerződések és szolgáltatási szerződések – esetében az adott szolgáltatás nyújtására használandó valamennyi járművet figyelembe kell venni.

Ez a megközelítés biztosítja a két különféle beszerzési módszer (a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett megvásárlás/lízing/részletvásárlás, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett közszolgáltatási és szolgáltatási szerződések) közötti koherenciát, és minimálisra csökkenti az adminisztratív terhet.

A megvásárlásra/lízingre/részletvételre vonatkozó szerződés bizonyos számú jármű ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő általi beszerzését jelenti; ezért az ilyen szerződés hatálya alá tartozó valamennyi járművet figyelembe veszik. Hasonlóképpen a szolgáltatási szerződés révén az ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő bizonyos számú jármű használatát szerzi be szolgáltatásnyújtás céljából; ezért a szolgáltató által a szolgáltatás nyújtására használt járművek számát kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új járműveket vásárol-e, vagy meglévő járműveket használ.

16.   Ha a szolgáltatási szerződést a referencia-időszaknál hosszabb időre kötik, akkor a használt járműveket a következő referencia-időszakra is számításba kell venni?

Nem. Az irányelv 5. cikkében meghatározottak szerint a szerződés odaítélésének dátuma határozza meg, hogy a beszerzett járműveket mely referencia-időszakban kell beszámítani. Annak ellenére, hogy az első referencia-időszak alatt aláírt szolgáltatási szerződés a második időszakban is érvényben lehet, a szerződés hatálya alá tartozó járműveket csak az első időszakra számítják.

17.   Szolgáltatási szerződés esetén hogyan kell számolni a szolgáltatás teljesítéséhez használt járműveket, ha azok száma a referencia-időszak alatt változik (rendszeres vagy egyszeri változás)?

A szerződés hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásához használni kívánt járművek számát a szerződés odaítélésekor rögzítik.

A használt járművek számában bekövetkezett lényeges változásnak általában költségvetési vonzatai vannak, és a szerződés felülvizsgálatának vagy módosításának valamilyen formáját teszi szükségessé, amelyet be kell jelenteni.

A kisebb változásokat, amelyek nem igénylik a szerződés módosítását, nem kell rögzíteni az irányelv értelmében; bár ez azt jelenti, hogy az irányelv értelmében bejelentett járművek végső száma nem biztos, hogy teljesen pontos, a társjogalkotók úgy vélték, hogy ez megfelelő kompromisszumot jelent a pontosság és a valós idejű teljes nyomon követéshez szükséges adminisztratív terhek összege között.

18.   Mi történik, ha a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában vagy a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett közszolgáltatás vagy szolgáltatási szerződés szolgáltatója maga is ajánlatkérő szerv („ASZ”) vagy közszolgáltató ajánlatkérő („KA”), amelyre a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelvben (9)
  vagy a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU irányelvben (10)
  megállapított kötelezettségekre vonatkoznak? Ennek a szolgáltatónak szintén nyilvántartásba kell vennie a szolgáltatás nyújtására használt új járművek beszerzését?

Amennyiben a szolgáltató köteles a 2014/24/EU irányelvben vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott közbeszerzési eljárásokat alkalmazni a szolgáltatásnyújtás során használt járművek vásárlásakor, a tiszta járművekről szóló irányelv ezekre a vásárlásokra is vonatkozik.

E tekintetben arra is emlékeztetni kell, hogy az irányelv csak azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv, illetve az 1370/2007/EK rendelet hatálya alá tartoznak; ha két ASZ/KA közötti szerződés nem tartozik e jogi eszközök hatálya alá, akkor az a tiszta járművekről szóló irányelv hatályán szintén kívül esik. Ebben az esetben azonban az utóbbi ASZ/KA által végzett járműbeszerzés továbbra is a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alá tartozik (hacsak más körülmények miatt nem zárják ki).

| Gyakorlati példák – 15–18. kérdés

  Az alábbi példák azt mutatják be, hogy a 15., 16., 17. és 18. kérdésben leírt pontok hogyan fognak működni a gyakorlatban: | 1. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv 10 buszt vásárol. Mind a 10 buszt beszámítják a minimális beszerzési célérték teljesítése szempontjából. |
| --- | --- |

Gyakorlati példák – 15–18. kérdés

Az alábbi példák azt mutatják be, hogy a 15., 16., 17. és 18. kérdésben leírt pontok hogyan fognak működni a gyakorlatban:

1. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv 10 buszt vásárol. Mind a 10 buszt beszámítják a minimális beszerzési célérték teljesítése szempontjából.

| | 2. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja; buszok esetleges cseréjét nem kell számításba venni a minimális beszerzési célkitűzés szempontjából, és nem kell azokat ellenőrizni/nyilvántartásba venni. |
| --- | --- |

2. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja; buszok esetleges cseréjét nem kell számításba venni a minimális beszerzési célkitűzés szempontjából, és nem kell azokat ellenőrizni/nyilvántartásba venni.

| | 3. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja. Ezenkívül, ha a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy ebben az esetben a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását számításba kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e az érintett buszokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem. |
| --- | --- |

3. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja. Ezenkívül, ha a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy ebben az esetben a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását számításba kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e az érintett buszokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem.

| | 4. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges; a szerződés azonban kívül esik e két irányelv hatályán. Ebben az esetben nem vesznek nyilvántartásba járművet a szolgáltatási szerződéshez kapcsolódóan, mivel az nem tartozik az irányelv hatálya alá; ugyanakkor, amennyiben a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását ebben az esetben is figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e azokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem. |
| --- | --- |

4. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges; a szerződés azonban kívül esik e két irányelv hatályán. Ebben az esetben nem vesznek nyilvántartásba járművet a szolgáltatási szerződéshez kapcsolódóan, mivel az nem tartozik az irányelv hatálya alá; ugyanakkor, amennyiben a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását ebben az esetben is figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e azokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem.

Az utólagos átalakítással kapcsolatos kérdések

19.   Az irányelv 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tiszta és/vagy a kibocsátásmentes jármű meghatározásának megfelelő, utólagosan átalakított járműveket figyelembe lehet venni a minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés céljából. Hogyan kell feltüntetni az utólagosan átalakított járművek számát a TED adatbázisban és a jelentésekben?

A legtöbb esetben a járművek utólagos átalakítása várhatóan nem lesz látható a TED adatbázisban, pl. mert házon belül hajtják végre, vagy mert az irányelv hatályán kívül eső szolgáltatási szerződés tárgyát képezi. Az irányelv lehetőséget kínál a tagállamok számára, hogy költséghatékony módszerként az utólagos átalakítást használják a célértékeknek való megfelelés céljából, azonban a legtöbb esetben ennek a lehetőségnek a használatáról külön kell beszámolni, a TED-ből való információgyűjtés mellett, amit a Bizottság fog elvégezni.

Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az irányelv végrehajtásáról, amely tartalmazza a vonatkozó szerződések hatálya alá tartozó járművek számát és kategóriáit, a Bizottság által a TED adatbázisból rendelkezésre bocsátott adatok alapján. A minimális beszerzési célértékeknek való megfelelést elsősorban e jelentés alapján fogják értékelni, és nem csak a Bizottság által a TED adatbázisból kinyert adatok alapján.

Amennyiben utólagos átalakítást alkalmaznak a minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés céljából, és ezt nem tükrözik a TED adatbázisban jelentett adatok, a tagállamoknak össze kell gyűjteniük az érintett ajánlatkérő szervektől és közszolgáltató ajánlatkérőktől a tiszta jármű és/vagy a kibocsátásmentes jármű meghatározásának utólagos átalakítás eredményeként megfelelő járművek számát (minden egyes kategóriára), és fel kell tüntetniük azt a 10. cikk (2) bekezdésében említett jelentésben. Ily módon ezeket a járműveket figyelembe veszik a minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés értékelése során.

20.   Hogyan kell az utólagosan átalakított járműveket a gyakorlatban számolni abban az esetben, ha a referencia-időszak előtt már beszerzett járműveket a referencia-időszakban utólagosan alakítják át, hogy megfeleljenek a tiszta jármű meghatározásának? És abban az esetben, ha új, nem tiszta járműveket vásárolnak, majd ugyanabban a referencia-időszakban utólagosan átalakítják azokat?

Mind a referencia-időszak kezdete előtt beszerzett járművek utólagos átalakítása, mind a járművek ugyanabban a referencia-időszakban történő beszerzése és utólagos átalakítás számításba vehető, bár ennek módja és tényleges hatásai a minimális beszerzési célkitűzések szempontjából kissé eltérnek egymástól, amint azt a következő példák mutatják.

| Gyakorlati példák – 20. kérdés

  1. számú eset
  Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 járművet szerzett be, amelyek közül egyik sem tiszta jármű.
  2. számú eset
  Egy ajánlatkérő szerv 10 új akkumulátoros elektromos buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be.
  3. számú eset
  Az ajánlatkérő szerv tulajdonában 10 dízel busz található, amelyeket az új irányelv hatálybalépése előtt szereztek be. A referencia-időszakban utólagosan átalakítja őket, hogy kizárólag villamos energiával működjenek. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be. Ebben az értelemben ennek az esetnek a hatása gyakorlatilag megegyezik a 2. esetével.
  4. számú eset
  Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt; majd ugyanabban az időszakban utólagosan átalakítja azokat akkumulátoros-elektromossá. Ebben az esetben két külön beszerzést rögzítenek: először 10 nem tiszta jármű beszerzését (ugyanaz, mint az 1. számú esetben), majd 10 kibocsátásmentes tiszta jármű beszerzését (utólagos átalakítás révén) (ugyanaz, mint a 3. esetben). Ez tehát összességében 20 jármű beszerzésének számít, amelyek közül 10 kibocsátásmentes, 10 pedig nem tiszta jármű. |
| --- |

Gyakorlati példák – 20. kérdés

1. számú eset

Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 járművet szerzett be, amelyek közül egyik sem tiszta jármű.

2. számú eset

Egy ajánlatkérő szerv 10 új akkumulátoros elektromos buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be.

3. számú eset

Az ajánlatkérő szerv tulajdonában 10 dízel busz található, amelyeket az új irányelv hatálybalépése előtt szereztek be. A referencia-időszakban utólagosan átalakítja őket, hogy kizárólag villamos energiával működjenek. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be. Ebben az értelemben ennek az esetnek a hatása gyakorlatilag megegyezik a 2. esetével.

4. számú eset

Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt; majd ugyanabban az időszakban utólagosan átalakítja azokat akkumulátoros-elektromossá. Ebben az esetben két külön beszerzést rögzítenek: először 10 nem tiszta jármű beszerzését (ugyanaz, mint az 1. számú esetben), majd 10 kibocsátásmentes tiszta jármű beszerzését (utólagos átalakítás révén) (ugyanaz, mint a 3. esetben). Ez tehát összességében 20 jármű beszerzésének számít, amelyek közül 10 kibocsátásmentes, 10 pedig nem tiszta jármű.

A TED adatbázis használatával kapcsolatos kérdések

21.   Hogyan fogják a TED adatbázist az irányelv végrehajtásának nyomon követésére használni? Mit kell az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek az irányelv alkalmazásában a TED adatbázisban kódolniuk?

Minden, az irányelv hatálya alá tartozó beszerzés esetében a következő információkat kell összegyűjteni: a beszerzés tárgyát képező járművek teljes száma; (ebből) azon járművek száma, amelyek az irányelv 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „tiszta járműveknek” minősülnek, valamint azon járműveknek a száma, amelyek az irányelv 4. cikkének (5) bekezdésével összhangban „kibocsátásmentes nehézgépjárműveknek” minősülnek.

Ezek az információk a szerződés odaítélésekor ismertek, és gyakran már a TED adatbázis egyik nyitott szövegmezőjében feltüntetik azokat. Azonban, mivel jelenleg nem kötelező ezen információkat megadni, ez nem mindig van így; ráadásul még ha fel is tüntetik ezeket az információkat a TED adatbázisban, ezeket nem mindig ugyanazon a szövegmezőben szerepeltetik, mivel nincs egyértelmű követelmény ezzel kapcsolatban. Ezért jelenleg nem lehetséges automatikusan lekérni ezeket az információkat a TED adatbázisból, a vonatkozó információk kézi kinyerése pedig rendkívül időigényes.

Ezen okok miatt az e-hirdetmények következő verziója, amelyet a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták létrehozásáról szóló (EU) 2019/1780 bizottsági végrehajtási rendelet (11) vezetett be, a következő három mezőt fogja tartalmazni az irányelv szempontjából releváns a CPV-kóddal rendelkező valamennyi szerződés esetében:

| — | BT-715 Járművek – A 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső valamennyi jármű száma (függetlenül attól, hogy tiszta járművekről van-e szó). E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

—

BT-715 Járművek – A 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső valamennyi jármű száma (függetlenül attól, hogy tiszta járművekről van-e szó). E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

| — | BT-716 Tiszta járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső tiszta járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

—

BT-716 Tiszta járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső tiszta járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

| — | BT-725 Nulla kibocsátású járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső nulla kibocsátású járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

—

BT-725 Nulla kibocsátású járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső nulla kibocsátású járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

Miután ezek az új e-hirdetmények elérhetővé válnak, lehetséges lesz a közúti járművek, valamint a tiszta és kibocsátásmentes közúti járművek számának automatikus kinyerésére. Ez valamennyi tagállam számára megkönnyíti a megrendelések nyilvántartásba vételét és nyomon követését. A Bizottság összegyűjti és közzéteszi ezeket az információkat a weboldalán.

Megjegyzendő, hogy a fent említett mezők (BT-715, BT-716 és BT-725), amelyeket az e-hirdetményeken keresztül történő ellenőrzésre fognak használni, csupán opcionálisak. Ha a tagállamok engedélyezni kívánják az irányelv végrehajtásának a TED adatbázisán keresztüli nyomon követését, javasolt, hogy nemzeti szinten kötelezővé tegyék ezeket a mezőket. Ha ezeket a mezőket egy tagállamban nem használják, létre kell hozni nemzeti szinten valamiféle célzott nyomonkövetési és jelentési rendszert.

22.   A tagállamoknak 2021. augusztus 2-áig hatályba kell léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az (EU) 2019/1161 irányelvnek megfeleljenek; azonban az új e-hirdetmények, beleértve a TED adatbázis dedikált mezőit is, csak 2022. november 14-től lesznek elérhetők. Hogyan történik addig a haladás nyomon követése?

A dedikált mezők (járművek száma, tiszta járművek száma, kibocsátásmentes járművek száma) felvétele az új e-hirdetményekbe lehetővé teszi az információk automatikus kinyerését a TED adatbázisból. Az átültetési időszak vége (2021. augusztus 2.) és a TED új e-hirdetményeinek bevezetése közötti időszak alatt az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek, tiszta járművek és kibocsátásmentes járművek számára vonatkozó információk a II.2.14) „További információk” szövegmezőben kódolhatók. Az irányelv átültetése és végrehajtása során a tagállamokat arra ösztönzik, írják elő, hogy ezt a szabad szövegmezőt kell erre a célra használni az információk gyűjtésének megkönnyítése érdekében.

23.   A TED-ben közzétett szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatók kapcsán probléma merülhet fel a különböző kategóriájú járművekre vonatkozó szerződéseknél, amelyek esetében különböző százalékok vannak rögzítve (pl. buszok és autók). Hogyan kell ilyen esetben az ajánlatkérő szervnek/közszolgáltató ajánlatkérőnek jelentenie a beszerzést?

A jelenlegi tapasztalatok alapján arra számítunk, hogy ez a probléma csak viszonylag korlátozott számú közbeszerzési hirdetményt fog érinteni. Általánosságban arra kell ösztönözni az ajánlatkérő szerveket és a közszolgáltató ajánlatkérőket, hogy amennyiben lehetséges, külön tételeket alkalmazzanak a különböző járműkategóriákhoz.

Azokban az esetekben, amikor a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatónak különböző járműkategóriákat kell lefednie, a következő megközelítést javasoljuk:

| — | tüntesse fel mindkét járműkategória CPV-kódját; azt a járműkategóriát, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik, válassza fő CPV-kódnak, a többi járműkategóriát pedig másodlagos CPV-kódnak (például ha a tájékoztató 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, fő CPV-kódnak a buszokra, másodlagos CPV-kódnak pedig a kisteherautókra vonatkozót válassza); |
| --- | --- |

—

tüntesse fel mindkét járműkategória CPV-kódját; azt a járműkategóriát, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik, válassza fő CPV-kódnak, a többi járműkategóriát pedig másodlagos CPV-kódnak (például ha a tájékoztató 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, fő CPV-kódnak a buszokra, másodlagos CPV-kódnak pedig a kisteherautókra vonatkozót válassza);

| — | a dedikált mezőkbe csak az abba a kategóriába tartozó járművek mennyiségét kell feltüntetni, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik (például ha a közlemény 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, csak a 10 buszt kell feltüntetni); |
| --- | --- |

—

a dedikált mezőkbe csak az abba a kategóriába tartozó járművek mennyiségét kell feltüntetni, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik (például ha a közlemény 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, csak a 10 buszt kell feltüntetni);

| — | a többi jármű mennyiségét a II.2.14) „További információk” szövegmezőben tüntesse fel. |
| --- | --- |

—

a többi jármű mennyiségét a II.2.14) „További információk” szövegmezőben tüntesse fel.

24.   Mi történik, ha egy ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a TED adatbázis e-hirdetményeit az irányelv hatályán kívül eső szerződésekhez használja, pl. mert nem érik el a minimális küszöbértékeket, vagy mert a beszerzett járművek mentesülnek az irányelv hatálya alól? Hogyan kerülhetjük el, hogy az ezen szerződések hatálya alá tartozó járműveket annak ellenére figyelembe vegyék az irányelv szerinti minimális beszerzési célkitűzések szempontjából, hogy nem tartoznak az irányelv hatálya alá?

Ha egy e-hirdetményt olyan szerződéshez használnak, amely nem tartozik az irányelv hatálya alá (például azért, mert értéke nem éri el a küszöbértéket), akkor a dedikált mezőket (az irányelv hatálya alá tartozó beszerzett járművek száma, a tiszta járművek száma, a kibocsátásmentes járművek száma) vagy üresen kell hagyni, vagy „0”-val kell kitölteni, hogy az adott járműszámot ne vegyék figyelembe az adatok TED-adatbázisból történő kinyerésekor.

25.   Az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy meghatározzák a közszolgáltatási szerződések minimális küszöbértékét, nem túllépve az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott küszöbértéket. Ha egy tagállam alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, hogyan lehet ezeket a szerződéseket nyomon követni a TED adatbázisban?

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, elvileg lehetséges az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében említett uniós küszöbértéknél alacsonyabb értékű közszolgáltatási szerződéseket kódolni a TED adatbázisban.

Ha egy adott szerződést a nemzeti szabályok értelmében egyébként is nyilvántartásba kell venni a TED adatbázisba, minimális adminisztratív többletteher mellett, egyszerűen kódolható a közúti járművek száma a megfelelő e-hirdetményben.

Ha a szerződést jelenleg nem kell jelenteni, akkor a jelentésre különféle lehetőségek állnak rendelkezésre; azonban ezek mindegyike bizonyos szintű adminisztratív terhet von maga után:

| — | a tagállamok előírhatják, hogy a szerződést jelenteni kell a TED adatbázisban. |
| --- | --- |

—

a tagállamok előírhatják, hogy a szerződést jelenteni kell a TED adatbázisban.

| — | A tagállamok azt is előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgálttó ajánlatkérők számára, hogy nemzeti szinten jelentsék az ezekben a szerződésekben szereplő közúti járművek (valamint a tiszta és a kibocsátásmentes közúti járművek) számát; a tagállam ezt követően a TED adatbázis használata nélkül szerepeltetheti ezeket az adatokat a nemzeti jelentésben. Az, hogy az e viszonylag kis méretű szerződések hatálya alá tartozó járművek számáról párhuzamos jelentést kell készíteni, bizonyos szintű adminisztratív terhet vonna maga után. |
| --- | --- |

—

A tagállamok azt is előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgálttó ajánlatkérők számára, hogy nemzeti szinten jelentsék az ezekben a szerződésekben szereplő közúti járművek (valamint a tiszta és a kibocsátásmentes közúti járművek) számát; a tagállam ezt követően a TED adatbázis használata nélkül szerepeltetheti ezeket az adatokat a nemzeti jelentésben. Az, hogy az e viszonylag kis méretű szerződések hatálya alá tartozó járművek számáról párhuzamos jelentést kell készíteni, bizonyos szintű adminisztratív terhet vonna maga után.

Arra szeretnénk kérni a tagállamokat, hogy amikor az irányelv átültetése során erről a kérdésről határoznak, vegyék figyelembe e különböző opciók érdemeit és hatásait.

Az átültetési időszak vége előtt indult beszerzésekkel kapcsolatos kérdések

26.   Érinti-e az irányelv a 2021. augusztus 2. előtt aláírt, folyamatban lévő szolgáltatási szerződéseket? Hogyan kell kezelni a járművek e szerződések keretében történő cseréjét?

A tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó, 2021. augusztus 2. előtt megkötött keretszerződések vagy közszolgáltatási szerződések nem tartoznak az irányelv hatálya alá. Továbbá, amint azt a fenti 13. kérdés kapcsán kifejtettük, még ha egy szolgáltatási szerződés az irányelv hatálya alá is tartozik, annyi járművet kell figyelembe venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, amennyit a szolgáltatásnyújtáshoz használnak, nem pedig a szolgáltató által a szerződés során esetlegesen lecserélt járművek számát.

Ugyanakkor, amint azt a fenti 14. kérdés kapcsán részletesebben kifejtettük, előfordulhat, hogy a szolgáltató köteles jelenteni a járművek vásárlását, ha maga is ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak.

| Gyakorlati példák – 17, 18. és 26. kérdés

  1. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. A szerződésben érintett buszok egyike sem számít a célértéknek való megfelelés céljából; a buszok későbbi lecserélését szintén figyelmen kívül kell hagyni, és nem kell nyomon követni / nyilvántartásba venni azokat.
  2. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy tömegközlekedési szervezet számára, amely szintén ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. Ugyanakkor a tömegközlekedési szervezet által beszerzett buszok az irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért, ha a referencia-időszak alatt a szervezet a szolgáltatásnyújtásra használt buszok közül egyet vagy többet lecserél, ezt a vásárlást a minimális beszerzési célérték kiszámítása szempontjából figyelembe kell venni, és ennek megfelelően jelenteni kell (kérjük, vegye figyelembe, hogy ebben az esetben a buszvásárlás számít, függetlenül attól, hogy a szolgáltatási szerződéshez használják-e őket). |
| --- |

Gyakorlati példák – 17, 18. és 26. kérdés

1. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. A szerződésben érintett buszok egyike sem számít a célértéknek való megfelelés céljából; a buszok későbbi lecserélését szintén figyelmen kívül kell hagyni, és nem kell nyomon követni / nyilvántartásba venni azokat.

2. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy tömegközlekedési szervezet számára, amely szintén ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. Ugyanakkor a tömegközlekedési szervezet által beszerzett buszok az irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért, ha a referencia-időszak alatt a szervezet a szolgáltatásnyújtásra használt buszok közül egyet vagy többet lecserél, ezt a vásárlást a minimális beszerzési célérték kiszámítása szempontjából figyelembe kell venni, és ennek megfelelően jelenteni kell (kérjük, vegye figyelembe, hogy ebben az esetben a buszvásárlás számít, függetlenül attól, hogy a szolgáltatási szerződéshez használják-e őket).

Az irányelvnek a keretmegállapodásokra és a dinamikus beszerzési rendszerekre történő alkalmazásával kapcsolatos kérdések

27.   Hogyan alkalmazzák az irányelv követelményeit a dinamikus beszerzési rendszer vagy a keretmegállapodások keretében történő pályáztatásra?

Az irányelv a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszerek keretében odaítélt egyedi szerződésekre vonatkozik. Az irányelv ételmében az egyedi szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatókat kell figyelembe venni, összhangban az 5. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel. Ezeket a következőképpen lehet jelenteni:

| — | A dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelv 50. cikkének (3) bekezdése értelmében „a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében az ajánlatkérő szervnek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatók azonban negyedévenként össze is vonhatók. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat”. |
| --- | --- |

—

A dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelv 50. cikkének (3) bekezdése értelmében „a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében az ajánlatkérő szervnek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatók azonban negyedévenként össze is vonhatók. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat”.

| — | Keretmegállapodáson belüli egyedi szerződések esetében az e-hirdetmények felhasználásának módját az e-hirdetmények végrehajtási irányelveinek kézikönyve pontosítja; lásd különösen az alábbi kivonatot a kézikönyvből: |
| --- | --- |

—

Keretmegállapodáson belüli egyedi szerződések esetében az e-hirdetmények felhasználásának módját az e-hirdetmények végrehajtási irányelveinek kézikönyve pontosítja; lásd különösen az alábbi kivonatot a kézikönyvből:

„Az e-hirdetmények használhatók olyan egyedi szerződések keretmegállapodás keretében történő odaítéléséről szóló tájékoztatók negyedévente történő közzétételére (és a keretmegállapodást meghatározó tájékoztatóra történő hivatkozásra), amelyekre vonatkozóan a közbeszerzési irányelvek ezt nem írják elő (*). Ez a kötelezettség tovább bontható a keretmegállapodás típusától függően: például valamennyi keretmegállapodás esetében, vagy csak a több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodások esetén.

A keretmegállapodások keretében odaítélt szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatók közzététele azért szükséges, hogy biztosított legyen az elköltött adófizetői pénzek tényleges összegének átláthatósága, valamint a több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodások esetén az azzal kapcsolatos további átláthatóság, hogy ki kapja ténylegesen a pénzt. (Ezen túlmenően azért is szükség van erre, hogy pontosan mérni lehessen a tiszta járművekről szóló irányelv alapján megvásárolt járműveket).

28.   Alkalmazandó-e az irányelv a korábban létrehozott dinamikus beszerzési rendszerek vagy keretmegállapodások keretében történő pályáztatásra, ha az irányelv a rendszer érvényességi ideje alatt lép hatályba?

Alkalmazandó-e az irányelv a korábban létrehozott dinamikus beszerzési rendszerek vagy keretmegállapodások keretében történő pályáztatásra, ha az irányelv a rendszer érvényességi ideje alatt lép hatályba?

Nem. Az irányelv 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban csak azok a szerződések tartoznak az irányelv hatálya alá, amelyek esetében az eljárást megindító felhívást 2021. augusztus 2. után küldték el. Ezért az olyan dinamikus beszerzési rendszerek vagy keretmegállapodások, melyek esetében az eljárást megindító felhívást ezen időpont előtt küldték el, nem tartoznak az irányelv hatálya alá, még akkor sem, ha az ezeken a dinamikus beszerzési rendszereken alapuló egyedi szerződések odaítélésére sor kerülhet ezen időpont után is. Lásd még a 7. kérdést.

29.   Ha egy keretmegállapodást vagy dinamikus beszerzési rendszert az első referencia-időszakban kötnek meg, illetve hoznak létre, de a második időszakban ítélnek oda egyedi szerződéseket, melyik időszakra kell figyelembe venni a kapcsolódó járműveket?

Ha egy keretmegállapodást vagy dinamikus beszerzési rendszert az első referencia-időszakban kötnek meg, illetve hoznak létre, de a második időszakban ítélnek oda egyedi szerződéseket, melyik időszakra kell figyelembe venni a kapcsolódó járműveket?

Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a figyelembe veendő időpont a szerződés odaítélésének időpontja. Keretmegállapodások vagy dinamikus beszerzési rendszerek esetében ez az egyedi szerződések odaítélésének napja. Ezért az első referencia-időszakban megkötött keretmegállapodás vagy létrehozott dinamikus beszerzési rendszer keretében a második referencia-időszakban odaítélt egyedi szerződések esetében az érintett járműveket a második referencia-időszakra számítják.

Lásd még a 7. kérdést.

A különböző tagállamok ajánlatkérő szerveit érintő beszerzésekkel kapcsolatos kérdések

A különböző tagállamok ajánlatkérő szerveit érintő beszerzésekkel kapcsolatos kérdések

30.   Ha különböző tagállamok ajánlatkérő szervei / közszolgáltató ajánlatkérői közös közbeszerzést bonyolítanak le – például ha egy európai területi csoportosulás szervezi a tiszta buszok közös közbeszerzését a különböző tagállamokban található tagjai nevében –, hogyan kell ezt jelenteni a TED adatbázisban annak biztosítása érdekében, hogy a járműveket helyesen allokálják az érintett tagállam számára a minimális beszerzési célkitűzések szempontjából?

Ha különböző tagállamok ajánlatkérő szervei / közszolgáltató ajánlatkérői közös közbeszerzést bonyolítanak le – például ha egy európai területi csoportosulás szervezi a tiszta buszok közös közbeszerzését a különböző tagállamokban található tagjai nevében –, hogyan kell ezt jelenteni a TED adatbázisban annak biztosítása érdekében, hogy a járműveket helyesen allokálják az érintett tagállam számára a minimális beszerzési célkitűzések szempontjából?

A fentiek szerinti közös közbeszerzéseket egy bejegyzésként rögzítik a TED adatbázisban; a kapcsolódó járműveket ezért automatikusan ahhoz a tagállamhoz allokálják, ahol a vezető ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő székhelye található. Annak biztosításához, hogy a járműveket a minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés céljából az érintett tagállamok között megfelelő módon osszák szét, a járművek, a tiszta járművek és a kibocsátásmentes járművek tagállamok közötti megoszlását a II.2.14. „További információk” mezőben kell kódolni. A Bizottság szolgálatai ezt követően manuálisan fogják korrigálni a járművek számát a rendszerben, hogy azok az érintett tagállamok közötti tényleges megoszlást tükrözzék.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1161 irányelve (2019. június 20.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv módosításáról (HL L 188., 2019.7.12., 116. o.).

1

(2)  HL L 120., 2009.5.15., 5. o.

2

(3)  HL L 151., 2018.6.14., 1. o.

3

(4)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

4

(5)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

5

(6)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o. Az (EU) 2018/858 rendelet 88. cikke értelmében a 2007/46/EK irányelv 2020. szeptember 1-jétől hatályát veszti.

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1

7

(8)  „Meg kell jegyezni, hogy a trolibuszok kibocsátásmentes buszoknak számítanak, feltéve, hogy csak villamos energiával működnek, vagy csak kibocsátásmentes erőátviteli rendszert használnak, amikor nem csatlakoznak a hálózathoz, egyéb esetben pedig még mindig tiszta járműnek számítanak.”

8

(9)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

9

(10)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

10

(11)  HL L 272., 2019.10.25., 7. o.

11

---

| 22.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/13

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 352/02)

2020. október 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9957 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9957 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 22.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/14

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. október 21.

(2020/C 352/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1852 |
| JPY | Japán yen | 124,27 |
| DKK | Dán korona | 7,4432 |
| GBP | Angol font | 0,90754 |
| SEK | Svéd korona | 10,3645 |
| CHF | Svájci frank | 1,0715 |
| ISK | Izlandi korona | 164,60 |
| NOK | Norvég korona | 10,9315 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,185 |
| HUF | Magyar forint | 364,01 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5740 |
| RON | Román lej | 4,8758 |
| TRY | Török líra | 9,3084 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6733 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5557 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1854 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7875 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6067 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 343,08 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,4374 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8879 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5755 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 342,44 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9115 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,539 |
| RUB | Orosz rubel | 91,4095 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,026 |
| BRL | Brazil real | 6,6118 |
| MXN | Mexikói peso | 24,9348 |
| INR | Indiai rúpia | 87,3745 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1852

JPY

Japán yen

124,27

DKK

Dán korona

7,4432

GBP

Angol font

0,90754

SEK

Svéd korona

10,3645

CHF

Svájci frank

1,0715

ISK

Izlandi korona

164,60

NOK

Norvég korona

10,9315

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,185

HUF

Magyar forint

364,01

PLN

Lengyel zloty

4,5740

RON

Román lej

4,8758

TRY

Török líra

9,3084

AUD

Ausztrál dollár

1,6733

CAD

Kanadai dollár

1,5557

HKD

Hongkongi dollár

9,1854

NZD

Új-zélandi dollár

1,7875

SGD

Szingapúri dollár

1,6067

KRW

Dél-Koreai won

1 343,08

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,4374

CNY

Kínai renminbi

7,8879

HRK

Horvát kuna

7,5755

IDR

Indonéz rúpia

17 342,44

MYR

Maláj ringgit

4,9115

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,539

RUB

Orosz rubel

91,4095

THB

Thaiföldi baht

37,026

BRL

Brazil real

6,6118

MXN

Mexikói peso

24,9348

INR

Indiai rúpia

87,3745

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 22.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/15

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 352/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Warburg Pincus LLC (a továbbiakban: Warburg Pincus, USA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC (a továbbiakban: Warburg Pincus, USA),

| — | Vista Equity Partners Management (a továbbiakban: Vista, USA), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management (a továbbiakban: Vista, USA),

| — | InfoBlox, Inc. (a továbbiakban: InfoBlox vagy a célvállalkozás, USA), amely jelenleg a Vista kizárólagos irányítása alá tartozik. |
| --- | --- |

—

InfoBlox, Inc. (a továbbiakban: InfoBlox vagy a célvállalkozás, USA), amely jelenleg a Vista kizárólagos irányítása alá tartozik.

A Warburg Pincus és a Vista az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást szerez az Infoblox egésze felett. A Vista jelenleg kizárólagos irányítást gyakorol az Infoblox felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Warburg Pincus esetében: magántőke-befektetési vállalkozás, amely ágazatok széles körében működő vállalatokba fektet be, ideértve elsősorban a fogyasztói, ipari és üzleti szolgáltatásokat, az energiát, a pénzügyi szolgáltatásokat, az egészségügyet, az ingatlanokat és a technológiát, a médiát és a távközlést, |
| --- | --- |

—

a Warburg Pincus esetében: magántőke-befektetési vállalkozás, amely ágazatok széles körében működő vállalatokba fektet be, ideértve elsősorban a fogyasztói, ipari és üzleti szolgáltatásokat, az energiát, a pénzügyi szolgáltatásokat, az egészségügyet, az ingatlanokat és a technológiát, a médiát és a távközlést,

| — | a Vista esetében: befektetési vállalkozás, amelynek portfóliójába informatikai szolgáltatások nyújtásával foglalkozó vállalkozások tartoznak, |
| --- | --- |

—

a Vista esetében: befektetési vállalkozás, amelynek portfóliójába informatikai szolgáltatások nyújtásával foglalkozó vállalkozások tartoznak,

| — | az Infoblox esetében: informatikai automatizálási és biztonsági szolgáltatások nyújtása, ideértve az IP-címek kiosztását automatizáló és a domainnév-rendszert (DNS), valamint a DNS-biztonságot és a felhőalapú hálózat automatizálási megoldásait kezelő szoftvereket és készülékeket. |
| --- | --- |

—

az Infoblox esetében: informatikai automatizálási és biztonsági szolgáltatások nyújtása, ideértve az IP-címek kiosztását automatizáló és a domainnév-rendszert (DNS), valamint a DNS-biztonságot és a felhőalapú hálózat automatizálási megoldásait kezelő szoftvereket és készülékeket.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 22.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/17

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 352/05)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„JABUGO”

EU-szám: PDO-ES-0009-AM02 – 2019.10.3.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida Jabugo

Avenida Infanta María Luisa, 1. 21290-Jabugo (Huelva), SPAIN

+34 959127900

info@dopjabugo.es

A szabályozó tanács a több autonóm közösségre kiterjedő területi hatályú oltalom alatt álló eredetmegjelölésekről és oltalom alatt álló földrajzi jelzésekről szóló, 2015. május 12-i 6/2015. sz. törvény első kiegészítő rendelkezése értelmében a „Jabugo” OEM jogkezelő szervezeteként hivatalosan elismert szerv, és konkrét feladatkörei közé tartozik a termékleírás módosítására irányuló javaslatok előterjesztése.

2.   Tagállam vagy Harmadik Ország

Spanyolország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☐

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☒ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☒

Földrajzi terület

| ☒ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☒

A származás igazolása

| ☒ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☒

Az előállítás módja

| ☐ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☐

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☐ | Egyéb [részletezze] |
| --- | --- |

☐

Egyéb [részletezze]

| ☒ | A termékleírás rendelkezéseinek való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek |
| --- | --- |

☒

A termékleírás rendelkezéseinek való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.   A módosítás(ok) típusa

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítások

Azt követően, hogy a „Jamón de Huelva” oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) elnevezését „Jabugo”-ra módosították, felgyorsult az a kiválóság-orientált tendencia, amely az elmúlt években volt tapasztalható.

A termék leírása

Az ebben a rovatban elvégzett módosításokat az indokolja, hogy az oltalom alatt álló termék három osztálya (I. osztály: Summum, II. osztály: Excellens és III. osztály: Selección) helyébe egyetlen felső osztály lépett, vagyis a termékleírás csak a montanera rendszerben (tölgyesekben) tartott, makkon és egyéb legelői erőforrásokon nevelt, 100 %-ban ibériai fajtájú sertésből (őshonos fajtából) előállított sonkára és lapockasonkára vonatkozik.

Egyrészt a 100 %-ban ibériai fajtájú sertés őshonos és igénytelen fajta, amely tökéletesen alkalmazkodott a legelőn tartáshoz és a szabadtartáshoz. Ez a fajta nem túl szapora, és az állatnak egy bizonyos előrehaladottabb kort kell elérnie ahhoz, hogy a levágás előtti kívánt súlyt elérje. Húsa különösen nagy mértékben márványozott.

Másrészt a makk egyedülálló érzékszervi jellemzőket biztosít a végterméknek, különösen az íz, a zamat és a retronazális érzet intenzitása és tartóssága szempontjából.

Összefoglalva, a makkal és a természetes legelők növényeivel táplált, 100 %-ban ibériai sertések sonkájának és lapockasonkájának érzékszervi minősége a legjobb, és ezek a termékek lehetővé teszik az ibériai fajta tisztaságának és az ökoszisztéma fenntarthatóságának a megőrzését.

Ennek megfelelően a következő módosítások történtek:

| — | A Duroc fajtával (idegen fajta) keresztezett sertéseket törölték. |
| --- | --- |

—

A Duroc fajtával (idegen fajta) keresztezett sertéseket törölték.

| — | A makkon tartott (de bellota) vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertések esetében törölték a keresztezett sertések hasított testére vonatkozó minimális súlyt. |
| --- | --- |

—

A makkon tartott (de bellota) vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertések esetében törölték a keresztezett sertések hasított testére vonatkozó minimális súlyt.

| — | Törölték a Cebo de Campo sertést. |
| --- | --- |

—

Törölték a Cebo de Campo sertést.

| — | Az ibériai sertés tartására vonatkozó nemzeti jogszabálynak megfelelően meghatározták a tölgyesben tartás kezdetének és befejezésének időpontját. |
| --- | --- |

—

Az ibériai sertés tartására vonatkozó nemzeti jogszabálynak megfelelően meghatározták a tölgyesben tartás kezdetének és befejezésének időpontját.

| — | Az állatállomány sűrűségét úgy határozták meg, hogy biztosított legyen a hizlalási szakasz extenzív jellege. |
| --- | --- |

—

Az állatállomány sűrűségét úgy határozták meg, hogy biztosított legyen a hizlalási szakasz extenzív jellege.

| — | Az I. osztály Summum megnevezését törölték, de az erre az osztályra vonatkozó feltételek nem változtak. |
| --- | --- |

—

Az I. osztály Summum megnevezését törölték, de az erre az osztályra vonatkozó feltételek nem változtak.

| — | Az Excellens nevű II. osztályt törölték. |
| --- | --- |

—

Az Excellens nevű II. osztályt törölték.

| — | A Selección nevű III. osztályt törölték. |
| --- | --- |

—

A Selección nevű III. osztályt törölték.

| — | A keresztezett sertésből készült sonkára és lapockasonkára vonatkozó minimális súlyokat törölték. |
| --- | --- |

—

A keresztezett sertésből készült sonkára és lapockasonkára vonatkozó minimális súlyokat törölték.

Ezek a módosítások azt a szándékot tükrözik, hogy az uniós fogyasztók számára világos és pontos üzenetet közvetítsenek arról, hogy a „Jabugo” OEM-et a legigényesebb piaci szegmensbe pozicionálják, és emellett tükrözik a tanúsított termékre jellemző tendenciát, hiszen a II. osztályú termékek száma folyamatosan csökken (olyannyira, hogy jelenleg éppen hogy fennmarad), a III. osztályban pedig egyetlen terméket sem tanúsítanak.

Ezért a módosítás nem jár a legkiválóbb minőséget képviselő termék módosításával.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„3.2.   
  Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

[...]

Súly: legalább 5,75 kg a »100 %-ban ibériai« sonka, 7 kg az »ibériai« sonka, 3,7 kg a »100 %-ban ibériai« lapockasonka és 4 kg az »ibériai« lapockasonka esetében.

[...]

Osztályok

A nyersanyagot adó állatok 100 %-ban ibériai fajtájú sertések vagy az ibériai fajták és a duroc fajta keresztezéséből származó, legalább 75 %-ban ibériai hibridek.

Az állatok fajtája és táplálkozási rendje alapján a sonkák és a lapockasonkák az alábbi osztályokba sorolhatók:

| | I. osztály. Summum. A levágáskor legalább 14 hónapos, hagyományosan tartott, tölgyesekben kizárólag makkal és a legelőerdők egyéb természetes termékeivel táplálkozó, 100 % sertésekből előállított termékek, amelyeket Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érleltek. |
| --- | --- |

I. osztály. Summum. A levágáskor legalább 14 hónapos, hagyományosan tartott, tölgyesekben kizárólag makkal és a legelőerdők egyéb természetes termékeivel táplálkozó, 100 % sertésekből előállított termékek, amelyeket Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érleltek.

| | II. osztály Excellens. Legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított hús; a többi jellemző megegyezik az I. osztály jellemzőivel. |
| --- | --- |

II. osztály Excellens. Legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított hús; a többi jellemző megegyezik az I. osztály jellemzőivel.

| | III. osztály Választott. A levágáskor minimum 12 hónapos, a legelőerdőn szabadon hizlalt, annak termékeivel, valamint alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplált, legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított, a Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között természetes módon érlelt termékek. |
| --- | --- |

III. osztály Választott. A levágáskor minimum 12 hónapos, a legelőerdőn szabadon hizlalt, annak termékeivel, valamint alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplált, legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított, a Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között természetes módon érlelt termékek.

[...]”

Az egységes dokumentum új szövege:

„3.2.   
  Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

[...]

Súly: A sonka súlya legalább 5,75 kg, a lapockasonkáé legalább 3,7 kg.

[...]

A sonkákat és a lapockasonkákat hagyományosan tartott, és »montanera« rendszerben (tölgyesekben) kizárólag makkal és a legelőerdők (»dehesas«) más jellegzetes természetes erőforrásaival táplált, 100 %-ban ibériai sertésekből állítják elő, és Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érlelik.

[...]”

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„3.3.   
  Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az előállítási területet, ahol az oltalom alatt álló termékek alapanyagául szolgáló ibériai sertések tenyésztése folyik, az ibériai sertés tenyésztésének hagyományos régiói, Extremadura és Andalúzia kiterjedt régióinak tágas agrár-erdőgazdálkodási-legeltetési ökorendszere, a dehesák (legelőerdők) alkotják. Az ibériai sertés minőségének – következésképpen az oltalom alatt álló darabok későbbi érzékszervi minőségének is – kulcsfontosságú, a »Jabugo« eredetmegjelölés oltalma alatt álló sonkák és lapockasonkák minőségét és megkülönböztető jellemzőit kölcsönző tényező az extenzív tartással járó takarmányozás és testmozgás, ami a dehesa összes erőforrásának, a makknak, a természetes legelőknek, a füveknek és a tarlóknak felhasználását jelenti az állatok egész élettartama alatt.

A termelés földrajzi területe körülhatárolt, és az alábbi ellenőrző intézkedések biztosítják a sajátos feltételei meglétét: minden egyes montanerában a magyalokon, a paratölgyeken és az ibériai tölgyeken a sertések rendelkezésére álló makk mennyiségének felmérése, a sertések maximális számának meghatározása, azonosítók felhelyezése a montanera kezdetén; és előre nem bejelentett látogatások szervezése, amelyek során ellenőrzik, hogy az állatok valóban makkal és a természetes legelők növényeivel táplálkoznak, és hogy a sertések hizlalási szakaszában valóban az extenzív tartást alkalmazzák-e.

»Jabugo« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sonka és lapockasonka feldolgozására szolgáló állati végtagok származása:

| a) | Cerdo de bellota o terminado en montanera: az a sertés, amelyet levágása előtt kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A montanera takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A montanera rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk. |
| --- | --- |

a)

Cerdo de bellota o terminado en montanera: az a sertés, amelyet levágása előtt kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A montanera takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A montanera rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk.

| b) | Cerdo de cebo de campo: az a sertés, amely a hizlalási szakaszt extenzív tartásban tölti – az állatok maximális sűrűsége 15 sertés/hektár lehet – és a dehesán legel, illetve alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplálkozik. A levágás előtti hizlalási szakasz legalább 60 napos. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk.” |
| --- | --- |

b)

Cerdo de cebo de campo: az a sertés, amely a hizlalási szakaszt extenzív tartásban tölti – az állatok maximális sűrűsége 15 sertés/hektár lehet – és a dehesán legel, illetve alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplálkozik. A levágás előtti hizlalási szakasz legalább 60 napos. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk.”

Az egységes dokumentum új szövege:

„3.3.   
  Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az állatok azon testrészei, amelyek a »Jabugo« OEM-mel ellátott sonka és lapockasonka előállítására szolgálnak, 100 %-ban ibériai fajtájú sertésből származnak, amelynek levágás előtti takarmányozása a térség szóhasználata szerint a következőknek felel meg:

»Cerdo de bellota« vagy »terminado en montanera« (makkon tartott vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertés): az a sertés, amelyet levágása előtt »montanera« rendszerben, kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A »montanera« takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A »montanera« rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális súlya 108 kg.

Az állatok vágáskori minimuméletkora 14 hónap. Az állatokat október 1-jétől március 31-ig hagyományosan tartják, és »montanera« rendszerben (tölgyesekben) kizárólag makkal és a legelőerdők (»dehesas«) más jellegzetes természetes erőforrásaival táplálják.

Az előállítási területet, ahol az oltalom alatt álló termékek alapanyagául szolgáló ibériai sertések hizlalása folyik, Extremadura és Andalúzia kiterjedt régióiban a dehesák (legelőerdők) alkotják. A sertés minőségének és ennek következtében az oltalom alatt álló darabok későbbi érzékszervi minőségének is kulcsfontosságú, a »Jabugo« eredetmegjelölés oltalma alatt álló sonkák és lapockasonkák minőségét és megkülönböztető jellemzőit kölcsönző tényező a hizlalás utolsó szakaszában végzett takarmányozás és szabadtéri tartás, amelynek során a dehesa összes erőforrását, a makkot, a természetes legelőket és a tölgyesek különleges növényvilágát felhasználják.

A legnagyobb állománysűrűség hektáronként 1,25 sertés, amelyet minden gazdaságban a magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területeken az egyes hizlalási szakaszok során a sertések rendelkezésére álló makk mennyiségének felmérése alapján határoznak meg.”

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„B.   
  A termék leírása

A termék leírása

A »Jabugo« eredetmegjelöléssel ellátott sonkák és lapockasonkák 100 %-ban ibériai fajtától származó, vagy az ibériai és a duroc fajta keresztezéséből származó, legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertések érlelt hátsó és első végtagjainak felelnek meg.

A levágás előtti takarmányozás alapján és a térség szóhasználatának megfelelően az állatok az alábbi kategóriák szerint különböztetendők meg:

| a) | »Cerdo de bellota«: Cerdo de bellota o terminado en montanera: az a sertés, amelyet levágása előtt kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A montanera takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A montanera rendszerben töltött több mint 60 napot követően a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk. |
| --- | --- |

a)

»Cerdo de bellota«: Cerdo de bellota o terminado en montanera: az a sertés, amelyet levágása előtt kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A montanera takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A montanera rendszerben töltött több mint 60 napot követően a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk.

| b) | »Cerdo de cebo de campo«: az a sertés, amely a hizlalási szakaszt extenzív tartásban tölti és a dehesán legel, illetve alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplálkozik. A levágás előtti hizlalási szakasz legalább 60 napos. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk. Az állatok maximális sűrűsége 15 sertés/hektár lehet. |
| --- | --- |

b)

»Cerdo de cebo de campo«: az a sertés, amely a hizlalási szakaszt extenzív tartásban tölti és a dehesán legel, illetve alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplálkozik. A levágás előtti hizlalási szakasz legalább 60 napos. A hasított test minimális egyedi súlya 115 kg, kivéve a 100 %-ban ibériai fajtájú állatokat, amelyeknek legalább 108 kg-ot kell nyomniuk. Az állatok maximális sűrűsége 15 sertés/hektár lehet.

Az alkalmazandó nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül és azoktól függetlenül a sonkákat és a lapockasonkákat a minőségüket meghatározó tényezők alapján, vagyis a fajta tisztasága, a sertések kezelése, a sertések kizárólag »dehesákról« származó termékekből álló takarmánya, a vágáskori minimuméletkor és a sonkák Huelva tartomány hegyekkel borított területét jellemző természetes körülmények között töltött érlelési ideje alapján sorolják a következő osztályokba:

I. osztály: »SUMMUM«. Ez az osztály a levágáskor legalább 14 hónapos, hagyományosan tartott, és »montanera« rendszerben (tölgyesekben) kizárólag makkal és a legelőerdők (»dehesas«) más jellegzetes természetes erőforrásaival táplálkozó, 100 %-ban ibériai fajtájú sertésekből előállított sonkákat és lapockasonkákat foglalja magában, amelyeket Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érleltek.

II. osztály: »EXCELLENS«. Ez az osztály a levágáskor legalább 14 hónapos, hagyományosan tartott, tölgyesekben kizárólag makkal és a legelőerdők egyéb természetes termékeivel táplálkozó, 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított sonkákat és lapockasonkákat foglalja magában, amelyeket Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között természetes módon érleltek.

III. osztály: »VÁLASZTOTT«. Ez az osztály a levágáskor minimum 12 hónapos, a legelőerdőn szabadon hizlalt, annak termékeivel, valamint alapvetően gabonafélékből és hüvelyesekből álló takarmánnyal táplált, legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből előállított sonkákat és lapockasonkákat foglalja magában, amelyeket Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között természetes módon érleltek.

[...]

Súly: legalább 5,75 kg a »100 %-ban ibériai« sonka, 7,00 kg az »ibériai« sonka, 3,70 kg a »100 %-ban ibériai« lapockasonka és 4,00 kg az »ibériai« lapockasonka esetében.

[...]”

Az egységes dokumentum új szövege:

„B.   A termék leírása

A »Jabugo« eredetmegjelöléssel ellátott sonkák és lapockasonkák 100 %-ban ibériai fajtától származó sertések érlelt hátsó és első végtagjainak felelnek meg. A sertések levágás előtti takarmányozása a térség szóhasználatának megfelelően a következőknek felel meg:

»Cerdo de bellota« vagy »terminado en montanera« (makkon tartott vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertés): ezt a sertést közvetlenül a levágása előtt hagyományosan, a legelőerdők (»dehesas«) magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területeiről származó makkon és füvön tartják. Ez a »montanera« szakasz (tölgyesekben tartás) október 1-jétől március 31-ig tart. A montanera takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A »montanera« rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. Az állatok vágáskori minimuméletkora 14 hónap. A hasított test minimális súlya 108 kg. A legnagyobb állománysűrűség hektáronként 1,25 sertés, amelyet minden gazdaságban a magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területeken az egyes hizlalási szakaszok során a sertések rendelkezésére álló makk mennyiségének felmérése alapján határoznak meg.

A sonkákat és a lapockasonkákat Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érlelik.

[...]

Súly: A sonka súlya legalább 5,75 kg, a lapockasonkáé legalább 3,70 kg.

[...]”

Földrajzi terület

Földrajzi terület

A módosítás kizárólag a termékleírást érinti, és az előállítási területen található mezőgazdasági régiók nevének a területet alkotó települések nevével történő felváltásából áll.

Felülvizsgálták az egységes dokumentumot, és a termékleírással való összhang biztosítása érdekében a „járásai” szó helyébe az „alábbi járásainak települései” kifejezés lépett.

A módosítás tehát nem befolyásolja az előállítás földrajzi területét.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„Az előállítási területet az Extremadurához tartozó Cáceres és Badajoz tartomány és az andalúziai Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádiz és Málaga tartomány következő, magyallal és paratölggyel borított ligetes legelőkben (dehesa) gazdag járásai alkotják:”

Az egységes dokumentum új szövege:

„Az előállítási területet az Extremadurához tartozó Cáceres és Badajoz tartomány és az andalúziai Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádiz és Málaga tartomány következő, magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított ligetes legelőkben (dehesa) gazdag, alábbi járásainak települései alkotják:”

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„Azon sertések tenyésztési területét, amelyek hátsó és első végtagjai a »Jabugo« eredetmegjelölés hatálya alá tartozó sonkák és lapockasonkák előállításához felhasználhatók, az Andalúzia Autonóm Közösséghez tartozó Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádiz és Málaga tartomány, valamint az Extremadura Autonóm Közösséghez tartozó Cáceres és Badajoz tartomány magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított ligetes legelői (dehesa) alkotják, amelyek a következő mezőgazdasági régiókhoz tartoznak:

Extremadura:

| — | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás és Coria járás. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás és Coria járás.

| — | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena és Azuaya járás. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena és Azuaya járás.

Andalúzia:

| — | Sevilla: Sierra Norte járás. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Sierra Norte járás.

| — | Córdoba: Los Pedroches, La Sierra és Campiña Baja járás. |
| --- | --- |

—

Córdoba: Los Pedroches, La Sierra és Campiña Baja járás.

| — | Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental és Condado Campiña járás. |
| --- | --- |

—

Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental és Condado Campiña járás.

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar és Campiña. |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar és Campiña.

| — | Málaga: Serranía de Ronda.” |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.”

Az egységes dokumentum új szövege:

„Azon sertések tenyésztési területét, amelyek hátsó és első végtagjai a »Jabugo« eredetmegjelölés hatálya alá tartozó sonkák és lapockasonkák előállításához felhasználhatók, az Andalúzia Autonóm Közösséghez tartozó Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádiz és Málaga tartomány, valamint az Extremadura Autonóm Közösséghez tartozó Cáceres és Badajoz tartomány magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított ligetes legelői (dehesa) alkotják, amelyek a következő településekhez tartoznak:

Extremadura:

| — | Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor, Zorita. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor, Zorita.

| — | Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La), Zarza-Capilla. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La), Zarza-Capilla.

Andalúzia:

| — | Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto, Villanueva del Río y Minas. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto, Villanueva del Río y Minas.

| — | Córdoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto, Villaviciosa de Córdoba. |
| --- | --- |

—

Córdoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto, Villaviciosa de Córdoba.

| — | Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real, Zufre. |
| --- | --- |

—

Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real, Zufre.

| — | Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín, Zahara de la Sierra. |
| --- | --- |

—

Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín, Zahara de la Sierra.

| — | Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda, Yunquera.” |
| --- | --- |

—

Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda, Yunquera.”

A származás igazolása

A származás igazolása

A három osztály egyszerűsítése következtében a módosítás kizárólag az Ellenőrzések és tanúsítás rovatot érinti.

| — | Törölték azt a megjegyzést, amely szerint a sonkák és a lapockasonkák duroc fajtával keresztezett sertésektől is származhatnak. |
| --- | --- |

—

Törölték azt a megjegyzést, amely szerint a sonkák és a lapockasonkák duroc fajtával keresztezett sertésektől is származhatnak.

| — | A szöveget ki kell egészíteni a montanera hasznosításának kezelésével és az állatállomány sűrűségének meghatározásával. |
| --- | --- |

—

A szöveget ki kell egészíteni a montanera hasznosításának kezelésével és az állatállomány sűrűségének meghatározásával.

| — | A „Cebo de Campo” sertés esetében törölték az extenzív tartásban végzett hizlalási szakasz megkezdése előtt elvégzendő jelölésre vonatkozó megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A „Cebo de Campo” sertés esetében törölték az extenzív tartásban végzett hizlalási szakasz megkezdése előtt elvégzendő jelölésre vonatkozó megjegyzést.

| — | A szöveg kiegészült a jogkezelő szervezet által kidolgozott ellenőrzési protokoll betartásával. |
| --- | --- |

—

A szöveg kiegészült a jogkezelő szervezet által kidolgozott ellenőrzési protokoll betartásával.

A módosítás tehát nem befolyásolja a származás igazolását.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„[...]

A sonkák és lapockasonkák kizárólag 100 %-ban ibériai fajtától származó, vagy az ibériai és a duroc fajta keresztezéséből származó, legalább 75 %-ban ibériai fajtatényezőjű, hibrid sertésekből származnak.

Azokat az állatokat, amelyek végtagjai az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó sonkák és lapockasonkák előállításához felhasználhatók, a »Jabugo« eredetmegjelölés füljelzőjével vagy a fülön elhelyezett letörölhetetlen jelével jelölik meg. A jelölést a tölgyesekben végzett hizlalási szakasz vagy az extenzív tartás megkezdése előtt helyezik el, amennyiben az állat bejegyzett gazdaságból származik.

[...]

A termék nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében nyilvántartásba kell venni azokat a gazdasági szereplőket, akik a különböző – köröm nélküli, kicsontozott, felvágott, darabolt vagy szeletelt – kereskedelmi kiszerelések elkészítése céljából az előállítás után az egész terméket kezelik.”

Az egységes dokumentum új szövege:

„[...]

A sonkák és lapockasonkák kizárólag 100 %-ban ibériai fajtától származó sertésekből származnak.

A tölgyes legelőerdőkön történő takarmányozásra vonatkozó sajátos feltételek betartásának biztosítása érdekében alkalmazott ellenőrzési intézkedések a következők: a tölgyesben tartás (a »montanera«) idején a magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területeken a sertések rendelkezésére álló makk mennyiségének felmérése; a sertések maximális számának meghatározása, azonosítók felhelyezése a montanera kezdetén; és előre nem bejelentett látogatások szervezése, amelyek során ellenőrzik, hogy az állatok valóban makkal és a természetes legelők növényeivel táplálkoznak, és hogy a sertések hizlalási szakaszában valóban az extenzív tartást alkalmazzák-e.

Azokat az állatokat, amelyek végtagjai az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó sonkák és lapockasonkák előállításához felhasználhatók, a »Jabugo« eredetmegjelölés füljelzőjével vagy a fülön elhelyezett letörölhetetlen jelével jelölik meg. A jelölést a tölgyesekben végzett hizlalási szakasz megkezdése előtt helyezik el, amennyiben az állat bejegyzett gazdaságból származik.

[...]

A végtermék nyomonkövethetőségének és származásának biztosítása érdekében nyilvántartásba kell venni azokat a gazdasági szereplőket, akik a különböző – köröm nélküli, kicsontozott, felvágott, darabolt vagy szeletelt – kereskedelmi kiszerelések elkészítése céljából az előállítás után az egész terméket kezelik, és e gazdasági szereplőknek megfelelő önellenőrző, csomagoló és címkézési rendszert kell bevezetniük, továbbá el kell fogadniuk és alkalmazniuk kell a jogkezelő szervezet által kidolgozott ellenőrzési protokollt.”

Az előállítás módja

Az előállítás módja

A módosításokra az osztályok egyszerűsítése és a fokozatos éghajlatváltozás következtében van szükség.

Ennek megfelelően a következő módosítások történtek:

| — | annak biztosítása, hogy a termékeket sem a feldolgozásuk során, sem a forgalomba hozataluk előtt nem kezelik fagyasztással; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a termékeket sem a feldolgozásuk során, sem a forgalomba hozataluk előtt nem kezelik fagyasztással;

| — | a sózáshoz szükséges hőmérséklet értéktartományának növelése és a relatív páratartalom százalékos értékének törlése; |
| --- | --- |

—

a sózáshoz szükséges hőmérséklet értéktartományának növelése és a relatív páratartalom százalékos értékének törlése;

| — | a félreértések elkerülése érdekében pontosításra került, hogy a mosás időpontja a sózás utáni szakasz kezdetével és a sózás végével esik egybe; |
| --- | --- |

—

a félreértések elkerülése érdekében pontosításra került, hogy a mosás időpontja a sózás utáni szakasz kezdetével és a sózás végével esik egybe;

| — | a sókiegyenlítési szakasz esetében növelték a hőmérséklet és a relatív páratartalom értéktartományait; |
| --- | --- |

—

a sókiegyenlítési szakasz esetében növelték a hőmérséklet és a relatív páratartalom értéktartományait;

| — | e szakasz időtartamát is növelték; |
| --- | --- |

—

e szakasz időtartamát is növelték;

| — | a természetes szárítási szakasz időtartamának fenntartása érdekében pontosításra került, hogy a daraboknak legalább három hónapig természetes módon kell száradniuk annak érdekében, hogy a sókiegyenlítés időtartamának meghosszabbítása ne érintse hátrányosan a szárítási szakaszt; |
| --- | --- |

—

a természetes szárítási szakasz időtartamának fenntartása érdekében pontosításra került, hogy a daraboknak legalább három hónapig természetes módon kell száradniuk annak érdekében, hogy a sókiegyenlítés időtartamának meghosszabbítása ne érintse hátrányosan a szárítási szakaszt;

| — | az érleléssel kapcsolatban eltörölték, hogy az érlelőhelyiségbe kerüléskor a darabokat súly és minőség szerint kell osztályozni. |
| --- | --- |

—

az érleléssel kapcsolatban eltörölték, hogy az érlelőhelyiségbe kerüléskor a darabokat súly és minőség szerint kell osztályozni.

A sózáshoz szükséges hőmérséklet és relatív páratartalom értéktartományainak módosítását egyrészt az indokolja, hogy a sózó helyiség ajtajának folyamatos nyitása és zárása abban a két-három hónapban, amelyre a vágások összpontosulnak, olyan alkalmi hőmérséklet-változásokat okoz, amelyek semmilyen szempontból nem károsítják a darabokat, mivel azok folyamatosan sóba vannak ágyazva, másrészt az, hogy a relatív páratartalom nem befolyásolja a minőségi paramétereket, mivel a darabok sóba vannak ágyazva.

Módosult a sózási folyamathoz szükséges hőmérséklet és a relatív páratartalom értéktartománya, valamint a sótartalom kiegyenlítődésének időtartama is, mivel az Európai Unió déli részén erősebben érzékelhető éghajlatváltozás miatt a tavasz végi és nyár eleji hónapok a szokásosnál melegebbek, ezért a termék adaptációjának hosszabb idő alatt és fokozatosan kell végbemennie. Ez a szakasz mind a szabályozott hőmérsékleti és relatív páratartalmi értékek, mind az időtartama szempontjából kritikus: ezért el kell kerülni a hűtési lánc hirtelen megszakadását, és a következő szakasz, a szárítás előtt arra kell törekedni, hogy a helyiségek hőmérsékletét és páratartalmát a külső körülményekhez igazítsák.

A természetes szárítási szakasz időtartama nem változott.

A módosítás tehát nem befolyásolja az előállítási módszert.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„[...]

A feldolgozó központokba küldött végtagok – a hűtés és a konyhasóval végzett felületkezelés kivételével – semmilyen tartósítási célú kezelésen nem eshetnek át.

Az előállítás egy teljes feldolgozási folyamatot takar, amely során a hátsó végtagot sonkává, az első végtagot pedig lapockasonkává dolgozzák fel, és a következő szakaszokból áll:

Sózás: [...] Ez a folyamat 0 és 5 °C közötti hőmérsékleten és körülbelül 70 és 96 % közötti relatív páratartalom mellett megy végbe.

[...]

Mosás: a sózási szakasz után a darabokat a felületre tapadt só eltávolítása érdekében vízzel mossák le.

Ezután a darabokat formázzák, karcsúsítják, érlelik, majd felakasztják.

Sókiegyenlítés (más néven utósózás vagy stabilizálás): [...] normál körülmények között 2 és 17 °C, illetve 65 és 95 % között mozognak.

E szakasz időtartama 30 és 90 nap között változik.

Szárítás: [...]

A sózás, a sókiegyenlítés és a szárítás fentebb ismertetett különböző szakaszainak minimális teljes időtartama 6 hónap.

Érlelés: a szárítási szakasz után a darabokat az érlelő helyiségbe viszik át. Bekerülésükkor súlyuk és minőségük szerint osztályozzák őket. Ezután kezdődik

[...]”

Az egységes dokumentum új szövege:

„[...]

A termékeket sem az előállításuk során, sem a forgalomba hozataluk előtt nem kezelik fagyasztással.

Az előállítás egy teljes feldolgozási folyamatot takar, amely során a hátsó végtagot sonkává, az első végtagot pedig lapockasonkává dolgozzák fel, és a következő szakaszokból áll:

Sózás: [...] Ez a folyamat 0 és 10 °C közötti hőmérsékleten megy végbe.

[...]

Mosás: a sózási szakasz után a darabokat a felületre tapadt só eltávolítása érdekében vízzel mossák le.

A mosás időpontja a sózás utáni szakasz kezdetével és a sózás végével esik egybe.

Ezután a darabokat formázzák, karcsúsítják, érlelik, majd felakasztják.

Sókiegyenlítés (más néven utósózás vagy stabilizálás): [...] normál körülmények között 2 és 28 °C, illetve 60 és 100 % között mozognak.

E szakasz időtartama 30 és 180 nap között változik.

Szárítás:...

[...]

A szárítási szakasz időtartama legalább három hónap.

Érlelés: a szárítási szakasz után a darabokat az érlelő helyiségbe viszik át. Ezután kezdődik [...]”

Címkézés

Címkézés

Az elvégzett módosítás a következő:

| — | A darabra meghatározott osztály megszüntetése. |
| --- | --- |

—

A darabra meghatározott osztály megszüntetése.

| — | Azon különleges eset törlése, amikor a sonkát vagy a lapockasonkát becsomagolva vagy zsákba helyezve értékesítik. |
| --- | --- |

—

Azon különleges eset törlése, amikor a sonkát vagy a lapockasonkát becsomagolva vagy zsákba helyezve értékesítik.

A módosítás tehát nem befolyásolja a címkézést.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sonkát és a lapockasonkát a vágóhídon zárószalaggal, az érlelő elhagyásakor pedig védjeggyel kell ellátni, mindkettőn szerepelnie kell a »Jabugo« OEM feliratnak és a megfelelő számozásnak, valamint kiemelkedő formában, az eredetmegjelölés elnevezésének. A védjegynek tartalmaznia kell a termékosztályt is.”

Az egységes dokumentum új szövege:

„3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sonkát és a lapockasonkát a vágóhídon zárószalaggal, az érlelő elhagyásakor pedig védjeggyel kell ellátni, mindkettőn szerepelnie kell a »Jabugo« OEM feliratnak és a megfelelő számozásnak, valamint kiemelkedő formában, az eredetmegjelölés elnevezésének.”

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„...

A fogyasztásra kiszállított, oltalom alatt álló sonkát és lapockasonkát a »Jabugo« eredetmegjelölés zárószalagjával és védjegyével kell ellátni, meg kell számozni és látható módon fel kell tüntetni rajta az eredetmegjelölés elnevezését; ezenfelül a védjegynek tartalmaznia kell a termékosztályt is. A zárószalagokat a vágóhídon és a daraboló helyiségben helyezik fel. A zárószalagokat mindig úgy kell felhelyezni, hogy ne lehessen azokat ismételten felhasználni. A számozott védjegyet az érlelő elhagyásakor helyezik el.

Abban a különleges esetben, amikor a sonkát vagy a lapockasonkát becsomagolva vagy zsákba helyezve értékesítik, egy külső címkét is el kell elhelyezni. Ezen pontosan fel kell tüntetni a védjegyen szereplő összes adatot, valamint a hatályos jogszabályokban előírt elemeket és egy, a fogyasztónak szánt ismertetőt, amely megjelöli azokat az azonosítást lehetővé tevő jellemzőket, amelyeknek a csomagolásban lévő sonkán vagy lapockasonkán kell szerepelniük.

Az eredetmegjelöléssel ellátott termékek forgalmazása céljából bejelentett védjegyekről és címkékről nyilvántartást kell vezetni.”

Az egységes dokumentum új szövege:

„[...]

A fogyasztásra kiszállított, oltalom alatt álló sonkát és lapockasonkát a »Jabugo« eredetmegjelölés zárószalagjával és védjegyével kell ellátni, meg kell számozni és látható módon fel kell tüntetni rajta az eredetmegjelölés elnevezését. A számozott zárószalagokat a vágóhídon és a daraboló helyiségben helyezik fel. A zárószalagokat mindig úgy kell felhelyezni, hogy ne lehessen azokat ismételten felhasználni. A számozott védjegyet az érlelő elhagyásakor helyezik el.

Az eredetmegjelöléssel ellátott termékek forgalmazása céljából bejelentett védjegyekről és címkékről nyilvántartást kell vezetni.”

A termékleírás rendelkezéseinek való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervezetek

A termékleírás rendelkezéseinek való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervezetek

A „Jabugo” oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásában foglalt feltételek teljesülésének ellenőrzése a Mezőgazdasági, Halászati és Élelmezésügyi Minisztérium (Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación) Élelmiszeripari Főigazgatósága (Dirección General de la Industria Alimentaria) hatáskörébe tartozik, és azt az Élelmiszerügyi Információs és Ellenőrzési Ügynökség (Agencia de Información y Control Alimentarios) hajtja végre.

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Dirección General de la Industria Alimentaria

Agencia de Información y Control Alimentarios

Ezt az adatot frissítették.

Az egységes dokumentum korábbi szövege:

„G)   Ellenőrző szerv

Ellenőrző szerv

Dirección General de la Industria Alimentaria

Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (Mezőgazdasági, Élelmezési és Környezeti Minisztérium)

Paseo Infanta Isabel, 1. 28014 Madrid, Spain

Tel.: +34 913475361/8477 Fax: +34 913475700

E-mail-cím: dgia@magrama.es”

Az egységes dokumentum új szövege:

„G)   Ellenőrző szerv

Ellenőrző szerv

Agencia de Información y Control Alimentarios (AICA)

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (Mezőgazdasági, Halászati és Élelmezésügyi Minisztérium)

Paseo Infanta Mercedes, 31. 28020 Madrid, Spain

Tel.: +34 913478401

E-mail-cím:”

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„JABUGO”

„JABUGO”

EU-szám: PDO-ES-0009-AM02 – 2019.10.3.

EU-szám: PDO-ES-0009-AM02 – 2019.10.3.

OEM (X) OFJ ( )

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek) [OEM vagy OFJ]

Elnevezés(ek) [OEM vagy OFJ]

„Jabugo”

2.   Tagállam vagy Harmadik Ország

Tagállam vagy Harmadik Ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Jabugo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sonkák és lapockasonkák alapvető jellemzői a következők:

Fizikai jellemzők

Fizikai jellemzők

Külalak: hosszúkás, kecses, „V” alakú, úgynevezett „serrano” vágással karcsúsított. A lapockasonkák esetében a „félhold” alakú vágás is megengedett. Mindkét esetben körömmel együtt.

Súly: A sonka súlya legalább 5,75 kg, a lapockasonkáé legalább 3,7 kg.

Érzékszervi jellemzők

Érzékszervi jellemzők

Külső: tipikus, tiszta külső, amelyen kitűnik a penészgomba jelenlétének köszönhető fehér vagy sötét kékesszürke elszíneződés.

A szín és a vágási felület jellemzői: színe jellegzetes, a rózsaszíntől a bíborvörösig terjedő, vágáskor csillogó, vágási felületét átszövi az izomtömegbe hatolt zsírszövet.

Íz és aroma: enyhe, édes vagy kevéssé sós hús íz. Kellemes, jellegzetes aroma.

Állag és textúra: állaga az izomtömegekben tömör, a zsírszövetek területén enyhén krémes, benyomható. Textúra: kevéssé rostos és nagyon porhanyós.

Zsír: kenhető állagú, tömör, csillogó sárgás-fehér színű, aromás és kellemes ízű. Állaga a makkal való takarmányozás százalékos arányától függ.

A sonkákat és a lapockasonkákat hagyományosan tartott, és „montanera” rendszerben (tölgyesekben) kizárólag makkal és a legelőerdők („dehesas”) más jellegzetes természetes erőforrásaival táplált, 100 %-ban ibériai sertésekből állítják elő, és Huelva tartomány hegyei egyedülálló mikroklímájának körülményei között, természetes módon érlelik.

Az előállítási idő legalább 600 nap a 7 kg-nál könnyebb, 730 nap a 7 kg-nál nagyobb tömegű sonkák, illetve 365 nap a lapockasonkák esetében.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az állatok azon testrészei, amelyek a „Jabugo” OEM-mel ellátott sonka és lapockasonka előállítására szolgálnak, 100 %-ban ibériai fajtájú sertésből származnak, amelynek levágás előtti takarmányozása a térség szóhasználata szerint a következőknek felel meg:

| a) | „Cerdo de bellota” vagy „terminado en montanera” (makkon tartott vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertés): az a sertés, amelyet levágása előtt „montanera” rendszerben, kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A „montanera” takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A „montanera” rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális súlya 108 kg. |
| --- | --- |

a)

„Cerdo de bellota” vagy „terminado en montanera” (makkon tartott vagy levágás előtt tölgyes területen takarmányozott sertés): az a sertés, amelyet levágása előtt „montanera” rendszerben, kizárólag makkon és füvön tartottak a legelőerdők magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területein. A „montanera” takarmányozási rendszerbe való belépésekor a sertéscsoport egyedeinek átlagos súlya 92–115 kg. A „montanera” rendszerben töltött több mint 60 nap alatt a minimális súlygyarapodás 46 kg. A hasított test minimális súlya 108 kg.

Az állatok vágáskori minimuméletkora 14 hónap. Az állatokat október 1-jétől március 31-ig hagyományosan tartják, és „montanera” rendszerben (tölgyesekben) kizárólag makkal és a legelőerdők („dehesas”) jellegzetes természetes erőforrásaival táplálják.

Az előállítási területet, ahol az oltalom alatt álló termékek alapanyagául szolgáló ibériai sertések hizlalása folyik, Extremadura és Andalúzia kiterjedt régióiban a dehesák (legelőerdők) alkotják. A sertés minőségének és ennek következtében az oltalom alatt álló darabok későbbi érzékszervi minőségének is kulcsfontosságú, a „Jabugo” eredetmegjelölés oltalma alatt álló sonkák és lapockasonkák minőségét és megkülönböztető jellemzőit kölcsönző tényező a hizlalás utolsó szakaszában végzett takarmányozás és szabadtéri tartás, amelynek során a dehesa összes erőforrását, a makkot, a természetes legelőket és a tölgyesek különleges növényvilágát felhasználják.

A legnagyobb állománysűrűség hektáronként 1,25 sertés, amelyet minden gazdaságban a magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított területeken az egyes hizlalási szakaszok során a sertések rendelkezésére álló makk mennyiségének felmérése alapján határoznak meg.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A sertések tenyésztése és hizlalása az előállítás földrajzi területén történik. A feldolgozási folyamat (levágás, darabolás, sózás, mosás, sókiegyenlítés, szárítás és érlelés) az előállítás földrajzi területén megy végbe.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

Csomagolva és címkézve, az igazolással rendelkező darabok kicsontozva, adagolva vagy részekre osztva is értékesíthetők, amennyiben megfelelő önellenőrző rendszerrel és címkékkel vannak ellátva, az érintettek pedig elfogadták és alkalmazzák a jogkezelő szervezet által bevezetett, a végtermék nyomonkövethetőségét és eredetét garantáló ellenőrzési protokollt.

E gyakorlat bevezetéséről értesíteni kell a jogkezelő szervezetet.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sonkát és a lapockasonkát a vágóhídon zárószalaggal, az érlelő elhagyásakor pedig védjeggyel kell ellátni, mindkettőn szerepelnie kell a „Jabugo” OEM feliratnak és a megfelelő számozásnak, valamint kiemelkedő formában, az eredetmegjelölés elnevezésének.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

Az előállítási területet az Extremadurához tartozó Cáceres és Badajoz tartomány és az andalúziai Sevilla, Córdoba, Huelva, Cádiz és Málaga tartomány következő, magyallal, paratölggyel és ibériai tölggyel borított ligetes legelőkben (dehesa) gazdag, alábbi járásainak települései alkotják:

| — | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás és Coria. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás és Coria.

| — | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena és Azuaya. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena és Azuaya.

| — | Sevilla: Sierra Norte. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Sierra Norte.

| — | Córdoba: Los Pedroches, La Sierra és Campiña Baja. |
| --- | --- |

—

Córdoba: Los Pedroches, La Sierra és Campiña Baja.

| — | Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental és Condado Campiña. |
| --- | --- |

—

Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental és Condado Campiña.

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar és Campiña. |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar és Campiña.

| — | Málaga: Serranía de Ronda. |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.

Az előállítási területet Huelva tartomány La Sierra járásának következő 31 települése alkotja: Alájar, Almonaster la Real, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Cala, Campofrío, Cañaveral de León, Castaño de Robledo, Corteconcepción, Cotegana, Cortelazor, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Encinasola, Fuenteheridos, Galaroza, La Granada de Río Tinto, Higuera de la Sierra, Hinojales, Jabugo, Linares de la Sierra, Los Marines, La Nava, Puerto Moral, Rosal de la Frontera, Santa Ana la Real, Santa Olalla del Cala, Valdelarco és Zufre.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

Az előállítási terület egybeesik Extremadura és Andalúzia ligetes legelőivel. A „Jabugo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítási területe, a Huelva-hegység rendkívül fontos, mivel eltér az ibériai sonka előállításának egyéb spanyolországi területeitől.

Domborzat

Domborzat

A Sierra Morena legnyugatibb nyúlványaiból álló Huelva-hegység az azonos nevű tartomány északi részén emelkedik. Az itt található 31 település homogén egységet alkot Huelva tartományban.

A domborzat csak „középhegységnek” nevezhető, mégis meglehetősen szabdalt, mivel a folyóhálózat tevékenysége számtalan hegyet és völgyet hozott létre a felszínen. A tengerszint feletti magasságok koncentrikusan helyezkednek el, középen az Aracena-hegység néven ismert háromszögletű alakulattal. A tengerszint feletti magasság 500 méter és a Castaño-csúcs 1 042 métere között változik, átlagosan mintegy 700 m.

Éghajlat

Éghajlat

A terület éghajlatát alapvetően az északi szélesség 37° 04' és 38° közötti elhelyezkedése határozza meg, mivel ebben a zónában találkoznak egymással a szubtrópusi magas nyomású és a szubpoláris alacsony nyomású légtömegek, amelyek évszakonként váltakozva dominálnak a területen.

Az Atlanti-óceán közelsége jelentősen árnyalja a képet, mivel az enyhe, nedves nyugati szelek akadály nélkül érkeznek és fejthetik ki hatásukat a régió hőmérsékleti viszonyaira és a lehulló csapadékra. Az Andalúziába érkező óceáni légtömegek először a térség közepén ütköznek akadályba. Az 1 000 mm-es izohiéta majdnem pontosan egybeesik a „központi háromszög” területével. Az egész körzet meglehetősen csapadékos: teljes egészében a 700 mm-es izohiéta területén belül található. A tél a legcsapadékosabb évszak. Tavasszal és ősszel gyakorlatilag egyforma mennyiségű csapadék hullik, a nyár azonban száraz, júliusban és augusztusban gyakorlatilag teljes a szárazság.

A középhőmérséklet az aracenai 14,8 °C és a La Garnacha-i 18,4 °C között ingadozik. Július a legmelegebb hónap, középhőmérséklete az aracenai 25 °C és a La Garnacha-i 27,7 °C között ingadozik. A leghidegebb hónap mindig a január – kivéve La Garnacha-t, ahol a december –, 6,2 °C és 10,7 °C közötti hőmérsékletekkel.

Vízrajz

Vízrajz

A Huelva-hegység körzetében találhatók a Guadiana, Guadalquivir és Odiel folyók medencéinek vízválasztói. A terület gazdag a környék folyóiba vagy víztározóiba ömlő vízfolyásokban és a csapadéktól függő időszakos patakokban.

Növényzet

Növényzet

A Huelva-hegység területe 307 952 hektár, amelynek több mint 73 %-át (227 023 hektár) erdők borítják. Közöttük is kitűnnek a magyal és paratölgyes legelőerdők (több mint 120 000 hektár).

A homokos és a lebomlott gránitokból keletkezett talajokon a helyi flórát legjobban a Trifolium subterraneum (igen elterjedt) és a Periballia levis képviseli; a magyalfák árnyékolta legelőkön igen gyakori a Poa bulbosa és a Periballia minuta, a paratölgyes legelőerdők kalcifug talajain pedig a szuharfélék és genisteae nemzetségcsoport mellett a Rumex bucefaloforus, a Trifolium subterraneum és a Periballia levis.

Trifolium subterraneum

Periballia levis

Poa bulbosa

Periballia minuta

Rumex bucefaloforus

Trifolium subterraneum

Periballia levis

A helyi termelők sajátos ismeretei

A helyi termelők sajátos ismeretei

A helyi termelők és feldolgozók sajátos ismeretei apáról fiúra, generációról generációra szállnak. A végtermék a legelőerdőhöz és az ibériai sertéshez kapcsolódó állattenyésztők és Huelva tartomány hegyeihez kapcsolódó sonkák és lapockasonkák előállítónak szokásjogon alapuló ismereteinek eredménye.

Az állattenyésztők sajátos ismeretei teszik lehetővé a dehesa ökoszisztéma kényes egyensúlyának fennmaradását az ibériai sertés hagyományos tartása és az állatok jólétének előtérbe helyezése révén. Az extenzív hizlalási rendszerben a sertéskondákat először a legmeredekebb és legnehezebben elérhető területekre hajtják, és csak ezután terelik őket síkabb, elérhetőbb földekre.

A sonkamester határozza meg a sertés végtagjainak sózásához szükséges napok pontos számát; a pillanatot, amikor a darabokat fel kell akasztani a természetes szárítókban; a szárítók ablakai nyitásának és becsukásának időpontját a mikroklíma megőrzése céljából; a pillanatot, amikor a darabokat a természetes pincékbe viszik, hogy ott megkezdődjön természetes érésük; és azt a napot, amikor a sonkák és a lapockasonkák érlelése befejeződik, mivel elérték érzékszervi tulajdonságaik maximumát.

A földrajzi környezet jellemzői a nyersanyagot és a végterméket is befolyásolják. A „Jabugo” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sonka és lapocka különleges jellege az alábbi tényezőknek köszönhető: a legelőerdő fenntartható ökoszisztémájában folyó termelésnek, magának a legelőerdőnek, amelyben az ibériai sertést az ottani erőforrások felhasználásával, extenzív tartásban hizlalják; és a Huelva tartományi hegyek mikroklímáján történő feldolgozásnak.

Ez a sonkák és lapockasonkák sózásával kezdődik. A következő lépés a darabok lemosása. Ezt követi a darabok külső és belső sótartalmának kiegyensúlyozása. Majd a darabokat felakasztják a természetes szárítókban, ahol a mikroklímának köszönhetően végbemegy az úgynevezett „izzadás”. Végül a sonkákat és a lapockasonkákat a természetes pincékbe szállítják, ahol a lassú érés végbemegy, és a gyakorlatilag állandó hőmérsékleti körülményeknek és páratartalomnak köszönhetően a darabok külsején lassan kialakul a sajátos mikroflóra.

A sonkák és a lapockasonkák érzékszervi tulajdonságai azon fizikai, kémiai és biológiai reakcióknak köszönhetők, amelyek a makkban – különösen annak lipid összetételében – és a természetes legelők tápanyag-összetevőiben, később pedig a sonka és a lapockasonka lassú, kényelmes érlelése alatt mennek végbe, amelynek során szerencsésen találkozik az Európai Unió legdélibb földrajzi elhelyezkedése, ahol a sonkát a nyári nappalok melege érleli, a hegység földrajzi elhelyezkedésével, ahol hűvösek az éjszakák és hidegek a telek, az első hegylánc földrajzi elhelyezkedésével, ahol az Atlanti-óceán felől érkező zivatarfelhőkből lehullik a csapadék és ebből következően egész évben magas a levegő páratartalma.

A márványos felület, a színhús színe és a szeletek csillogása a sertések fajtatényezőjének, az állatok szabadtartásának és a legelőerdők tápanyag-összetevőinek köszönhető. A szeletek érintésekor és a szájban tapasztalható finom, bársonyos érzetet a zsír folyós állaga okozza, amelynek olvadáspontja annál alacsonyabb, minél nagyobb a sertés által elfogyasztott makk mennyisége. Aromája az elfogyasztott makk gyümölcsös és a természetes legelők növényeinek illatát idézi, és a hosszú ideig tartó, lassú érlelésnek is köszönhető. Íze finom egyensúlyt képvisel a sózás okozta sós íz és a sózási napoknak a sonkamester által meghatározott számától, valamint azoktól az összetevőktől, amelyek az időben elhúzódó anyagcsere eredményei. Végezetül, az utóíz jellegzetesen intenzív és különösen tartós, amit a természetes szárítás és a lassú érlelés alatt a nyári nappalok és éjszakák közötti drasztikus hőmérséklet-változások okoznak a természetes érési folyamat alatt. Ezenfelül, a sertés montanera alatti táplálkozása és az állat testmozgása szaftosabbá teszi a darabokat, az izmok textúrája ugyanakkor sűrűbbé válik és zsírátszövöttségük emelkedik.

A „Jabugo” földrajzi elnevezés használatát és ismertségét, valamint az elnevezés pontosságát és kapcsolatát a földrajzi területtel, összefoglalásként, a következő történelmi mérföldkövek támasztják alá:

Történelmileg már az 1236-os „Fuero de Montánchez” említést tesz a kizárólag a kocák takarmányozására szánt makk termesztésére használt legelőerdők meglétére, amelyek megóvását törvényekkel biztosították.

A sertéstenyésztés és makktermelés történelmi bizonyítéka található Lope de Vega 1604-ben megjelent „Rimas” című kötetében az „Al Contador Gaspar de Barrionuevo” című episztolája híres soraiban:

„...Jamón presunto de español marrano,

de la Sierra famosa de Aracena,

adonde huyó del mundo Arias Montano...”

A vállalkozások fejlődésével a hegységben található kis kézműves üzemekben már évszázadokkal ezelőtt elkezdődött a sonka előállítása, 1895-ben egyikük bejegyzéséről van tudomásunk. 1905-ben a vállalkozás kereskedelmi hálózatában a forgalmazás központjaiként Sevilla, Jerez de la Frontera, Puerto de Santa María, San Fernando és Cádiz városokat említették. Az 1883–1884-es gazdasági évben Jabugo település körzetében már 400 sertést öltek le.

A hegyi települések között Jabugo rendelkezik a legtöbb olyan üzemmel, amely az ibériai sertés feldolgozásával foglalkozik.

Jelenleg a „Jabugo” kifejezés keresésekor az internet közel fél millió hazai és nemzetközi eredményt talál, amelyek hatalmas többsége a sonkához kapcsolódik.

Jabugo település Huelva tartomány hegyekkel borított területének – az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítási területének – gyakorlatilag a közepén található, további harminc településsel együtt, amelyekkel a közös történelmen és mikroklímán, valamint a sonka egyedülálló kultúráján osztozik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/200424pcdopjabugo_tcm30-540272.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---