# Úřední věstník C 309/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 309 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6318. září2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 309

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6318. září2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 309/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9899 — KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 309/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9899 — KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 309/04 | Směnné kurzy vůči euru — 17. září 2020 | 4 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2020/C 309/05 | Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství Stanovení závazků veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  ) | 6 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 309/04

Směnné kurzy vůči euru — 17. září 2020

4

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2020/C 309/05

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství Stanovení závazků veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  )

1

6

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 309/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 7 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 309/08 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) Evropského parlamentu a rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 9 |
| 2020/C 309/09 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 13 |
| 2020/C 309/10 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 17 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2020/C 309/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

7

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 309/08

Zveřejnění žádosti o zápis názvu v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) Evropského parlamentu a rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

9

2020/C 309/09

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

13

2020/C 309/10

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9899 — KKR/Koos Holding Cooperatief)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/01)

Dne 20. srpena 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9899. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9899. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/2

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/02)

Dne 14. září 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9925. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9925. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/03)

Dne 6. března 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) ve spojení s čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9674. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9674. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/4

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

17. září 2020

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1797 |
| JPY | japonský jen | 123,38 |
| DKK | dánská koruna | 7,4396 |
| GBP | britská libra | 0,91530 |
| SEK | švédská koruna | 10,4080 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0742 |
| ISK | islandská koruna | 162,20 |
| NOK | norská koruna | 10,7238 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,747 |
| HUF | maďarský forint | 361,16 |
| PLN | polský zlotý | 4,4579 |
| RON | rumunský lei | 4,8600 |
| TRY | turecká lira | 8,9037 |
| AUD | australský dolar | 1,6152 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5567 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,1428 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7533 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6039 |
| KRW | jihokorejský won | 1 383,16 |
| ZAR | jihoafrický rand | 19,2673 |
| CNY | čínský juan | 7,9861 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5418 |
| IDR | indonéská rupie | 17 501,07 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8822 |
| PHP | filipínské peso | 57,167 |
| RUB | ruský rubl | 88,6075 |
| THB | thajský baht | 36,801 |
| BRL | brazilský real | 6,2117 |
| MXN | mexické peso | 24,8461 |
| INR | indická rupie | 86,8610 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1797

JPY

japonský jen

123,38

DKK

dánská koruna

7,4396

GBP

britská libra

0,91530

SEK

švédská koruna

10,4080

CHF

švýcarský frank

1,0742

ISK

islandská koruna

162,20

NOK

norská koruna

10,7238

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,747

HUF

maďarský forint

361,16

PLN

polský zlotý

4,4579

RON

rumunský lei

4,8600

TRY

turecká lira

8,9037

AUD

australský dolar

1,6152

CAD

kanadský dolar

1,5567

HKD

hongkongský dolar

9,1428

NZD

novozélandský dolar

1,7533

SGD

singapurský dolar

1,6039

KRW

jihokorejský won

1 383,16

ZAR

jihoafrický rand

19,2673

CNY

čínský juan

7,9861

HRK

chorvatská kuna

7,5418

IDR

indonéská rupie

17 501,07

MYR

malajsijský ringgit

4,8822

PHP

filipínské peso

57,167

RUB

ruský rubl

88,6075

THB

thajský baht

36,801

BRL

brazilský real

6,2117

MXN

mexické peso

24,8461

INR

indická rupie

86,8610

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/5

---

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Stanovení závazků veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/05)

| Členský stát | Spojené království (1) |
| --- | --- |
| Dotčené trasy | Newquay Airport – Heathrow Airport
  Newquay Airport – Gatwick Airport
  Newquay Airport – Stansted Airport
  Newquay Airport – Luton Airport
  Newquay Airport – London City Airport
  Newquay Airport – Southend Airport |
| Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost | 27. března 2021 |
| Adresa, na které lze získat znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům: | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Členský stát

Spojené království (1)

Dotčené trasy

Newquay Airport – Heathrow Airport

Newquay Airport – Gatwick Airport

Newquay Airport – Stansted Airport

Newquay Airport – Luton Airport

Newquay Airport – London City Airport

Newquay Airport – Southend Airport

Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost

27. března 2021

Adresa, na které lze získat znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům:

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7) se nařízení (ES) č. 1008/2008 použije na Spojené království a ve Spojeném království během přechodného období a má stejné právní účinky jako v Unii a jejích členských státech.

---

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/6

---

Oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/06)

| Členský stát | Spojené království (1) |
| --- | --- |
| Dotčené trasy | Newquay Airport – Heathrow Airport
  Newquay Airport – Gatwick Airport
  Newquay Airport – Stansted Airport
  Newquay Airport – Luton Airport
  Newquay Airport – London City Airport
  Newquay Airport – Southend Airport |
| Doba platnosti smlouvy | Dva roky s možností prodloužení o další dva roky
  březen 2021– březen 2023 |
| Lhůta pro podávání žádostí a nabídek | 30. listopadu 2020 |
| Adresa, na které lze obdržet znění výzvy k podávání nabídek a příslušné informace a/nebo dokumentaci související s veřejným nabídkovým řízením a závazkem veřejné služby: | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Členský stát

Spojené království (1)

Dotčené trasy

Newquay Airport – Heathrow Airport

Newquay Airport – Gatwick Airport

Newquay Airport – Stansted Airport

Newquay Airport – Luton Airport

Newquay Airport – London City Airport

Newquay Airport – Southend Airport

Doba platnosti smlouvy

Dva roky s možností prodloužení o další dva roky

březen 2021– březen 2023

Lhůta pro podávání žádostí a nabídek

30. listopadu 2020

Adresa, na které lze obdržet znění výzvy k podávání nabídek a příslušné informace a/nebo dokumentaci související s veřejným nabídkovým řízením a závazkem veřejné služby:

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7) se nařízení (ES) č. 1008/2008 použije na Spojené království a ve Spojeném království během přechodného období a má stejné právní účinky jako v Unii a jejích členských státech.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/7

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 309/07)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer“, USA), |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer“, USA),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada),

| — | SCI Espace Lumière („cílový podnik“, Francie). |
| --- | --- |

—

SCI Espace Lumière („cílový podnik“, Francie).

Podniky Tishman Speyer a PSPIB získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým cílovým podnikem.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Tishman Speyer: vlastnictví, rozvoj, správa fondů a provozování komerčních a obytných nemovitostí ve Spojených státech, Evropě, Latinské Americe a Asii, |
| --- | --- |

—

podniku Tishman Speyer: vlastnictví, rozvoj, správa fondů a provozování komerčních a obytných nemovitostí ve Spojených státech, Evropě, Latinské Americe a Asii,

| — | podniku PSPIB: správa diverzifikovaného globálního portfolia zahrnujícího akcie a dluhopisy, investice čistých příspěvků do penzijních fondů, které spravuje, do soukromého kapitálu, nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a soukromého dluhu, |
| --- | --- |

—

podniku PSPIB: správa diverzifikovaného globálního portfolia zahrnujícího akcie a dluhopisy, investice čistých příspěvků do penzijních fondů, které spravuje, do soukromého kapitálu, nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a soukromého dluhu,

| — | cílového podniku: vlastnictví komerční nemovitosti Espace Lumière, která se nachází v Paříži ve Francii. |
| --- | --- |

—

cílového podniku: vlastnictví komerční nemovitosti Espace Lumière, která se nachází v Paříži ve Francii.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumiere

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/9

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) Evropského parlamentu a rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2020/C 309/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„DALMATINSKA PEČENICA“

EU č.: PGI-HR-02456 – 10.4.2019

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Název (názvy)

„Dalmatinska pečenica“

2.   Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Dalmatinska pečenica“ je konzervovaný uzený masný výrobek bez kosti vyrobený z opracovaného dlouhého zádového svalu prasete. Může být buď solený, nebo naložený ve slaném nálevu, je uzený za studena, sušený a zrající výhradně v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 tohoto dokumentu.

„Dalmatinska pečenica“ se vyrábí z chlazeného nebo zmrazeného zádového svalu prasete (m. longissimus thoracis et lumborum), který se získává oddělením části beder a hřbetu od půlky jatečně upraveného těla prasete.

Při uvedení na trh má „Dalmatinska pečenica“ následující vlastnosti:

vnější vzhled: produkt je válcovitého tvaru, na povrchu nemá žádné řezy ani jiná poškození; barva vnějšího povrchu je světě až tmavě hnědá, se světle žlutými až světle hnědými skvrnami vzniklými následkem uzení, případně bez nich;

průřez: produkt má pevnou, elastickou konzistenci a kompaktní sktrukturu; barva na řezu je jednotně červená, na okrajích může být tmavě červená až tmavě hnědá, se skvrnami bílé až světle žluté nebo světle hnědé tukové tkáně vzniklými následkem uzení, případně bez nich; produkt se snadno krájí;

chuť a aroma: produkt má lehce slanou chuť, je jemný, šťavnatý a v ústech se rozplývá; má výraznou vůni typickou pro konzervované uzenářské výrobky z vepřového masa spojenou s jemnou kouřovou vůní;

chemické vlastnosti: obsah NaCl nesmí být vyšší než 7,5 %, obsah vody nesmí být vyšší než 55 % a vodní aktivita (aw) nesmí přesahovat hranici 0,93.

Minimální hmotnost hotového výrobku je 1,3 kg. „Dalmatinska pečenica“ může být na trh uvedena vcelku nebo nakrájená na kousky či na plátky.

„Dalmatinska pečenica“ je konzervovaný a sušený uzený masný výrobek, který se obvykle konzumuje bez předchozího tepelného ošetření. Celý postup zpracování produktu „Dalmatinska pečenica“ musí od začátku fáze solení / naložení do solného nálevu do konce jeho zrání trvat nejméně 45 dní.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při výrobě, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý výrobní proces produktu „Dalmatinska pečenica“ zahrnuje následující fáze: solení nebo nakládání do solného nálevu, uzení za studena, sušení a zrání, přičemž se všechny tyto fáze musí uskutečnit v geografické oblasti vymezené v bodě 4.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Při uvádění výrobku na trh vcelku nebo v jakémkoliv typu hotového balení obsahujícího kousky či plátky musí být na výrobku uvedeno označení „Dalmatinska pečenica“, které musí být jasně čitelné, nesmazatelné a musí mít zřetelnější velikost, typ a barvu písma (typografii) než jakýkoliv jiný nápis, a to včetně výrobního čísla šarže (série) a jména výrobce. Vedle názvu „Dalmatinska pečenica“ se nesmí nacházet přídavná jména jako „pravá“, „tradiční“, „řemeslná“, „typická“, „původní“, „ručně vyráběná“ atd. ani výrazy označující geografické názvy oblasti produkce.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast produkce „Dalmatinske pečenice“ je omezena na správní hranice následujících žup, měst a obcí:

| — | Licko-senjská župa: oblast města Novalja; |
| --- | --- |

—

Licko-senjská župa: oblast města Novalja;

| — | Zadarská župa: oblasti měst Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag a Zadar, včetně obcí Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi a Zemunik Donji; |
| --- | --- |

—

Zadarská župa: oblasti měst Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag a Zadar, včetně obcí Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi a Zemunik Donji;

| — | celé oblasti Dubrovnicko-neretvanské, Splitsko-dalmátské a Šibenicko-kninské župy. |
| --- | --- |

—

celé oblasti Dubrovnicko-neretvanské, Splitsko-dalmátské a Šibenicko-kninské župy.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi produktem „Dalmatinska pečenica“ a jeho zeměpisnou oblastí je založena na věhlasu a kvalitě produktu, která vychází z tradičního know-how a dovedností místních výrobců a přírodních faktorů v dané oblasti.

„Dalmatinska pečenica“ má specifické organoleptické vlastnosti. Konkrétně má lehce slanou chuť, je jemná, šťavnatá a rozplývá se v ústech. Voní i chutná jako fermentované vepřové maso s jemným kouřovým aromatem. Charakteristický válcovitý tvar a barva produktu „Dalmatinska pečenica“ jsou stejně jako jeho jemně kouřová vůně výsledkem postupu zpracování a specifické metody uzení. Lehce slaná, jemná, šťavnatá, rozplývavá chuť a typická vůně i aroma produktu jsou výsledkem specifického know-how a dovedností místních výrobců a charakteristických přírodních podmínek Dalmácie.

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast produkce „Dalmatinske pečenice“ zahrnuje Dalmácii jako celek, tj. dlouhý pás středního a jižního chorvatského pobřeží včetně ostrovů (střední a jižní část regionu Jaderské Chorvatsko). Rozkládá se na ploše zhruba 12 260 km2 a od kontinentálního Chorvatska je severozápadně oddělena pohořími Velebit, Dinarides a Kamešnica. Dalmatská topografie má z velké části typické rysy krasové krajiny.

Většina území Dalmácie má středomořské podnebí s teplými a suchými léty a mírnými a vlhkými zimami. Jedním z nejdůležitějších rysů dalmatského podnebí jsou časté větry, které se v regionu střídají. V období od října do dubna jde o suchý, chladný vítr zvaný bóra, který vane většinou ze severovýchodu, a dále o vítr s názvem sirocco (též jugo), který je naopak převážně vlhký a teplý a vane z jihovýchodu. Průměrná teplota během nejchladnějšího měsíce roku, ledna, je 3–9 °C, během toho nejteplejšího, července, se průměrná teplota pohybuje okolo 22–26 °C. Ačkoliv je moře stálým zdrojem vodní páry, má Dalmácie kvůli vysokým teplotám vzduchu a častým větrům nejnižší hladinu relativní vlhkosti v celém Chorvatsku s ročním průměrem mezi 65 % a 75 %. Díky svému mírnému podnebí a příznivým teplotám nabízí zeměpisná oblast Dalmácie skvělé podmínky pro sušení a zrání „Dalmatinske pečenice“.

Lidské faktory

Schopnost konzervovat maso solením a sušením se po Dalmácii rozšířila již v dobách, kdy toto území bylo součástí starověké Římské říše. Tato dovednost byla předávána po generacích a postupem času zdokonalována. Díky příznivým klimatickým podmínkám Dalmácie a neustálé dostupnosti mořské soli byl vyvinut postup zpracování, který se stal dalmatskou tradicí.

Tradiční know-how a dovednosti místních výrobců jsou důležité ve všech fázích výroby produktu „Dalmatinska pečenica“. Při výběru kvalitního zádového svalu prasete výrobci dbají na to, aby měl více či méně válcovitý tvar a aby byl kompaktní, bez větších řezů nebo nepravidelností či jakýchkoli změn barvy povrchu. Jejich dovednosti během fáze solení / nakládání do solného nálevu a určování množství soli / solného nálevu, které má být použito, jsou výsledkem mnohaletých zkušeností a zajišťují, že vyzrálý výrobek „Dalmatinska pečenica“ není příliš slaný a jeho obsah soli produkt dostatečně ochrání před zhoršením kvality.

Klimatické podmínky zeměpisné oblasti měly hlavní vliv na sušení produktu „Dalmatinska pečenica“. Další specifickou dovedností místních obyvatel v procesu sušení bylo uzení (výběr palivového dříví, způsob a délka uzení); během suchého a chladného období bóry byla „Dalmatinska pečenica“ přemísťována ze sušáren nebo kuchyní ven na vzduch. Díky antioxidačním účinkům tak uzené maso vydrželo déle, což produktu pomohlo získat jemné kouřové aroma.

Ačkoliv konzervační účinek kouře již v současné výrobě nemá stejný význam, „Dalmatinska pečenica“ stále prochází procesem uzení. V jeho rámci se využívá tzv. studený kouř vznikající během doutnání tvrdého dřeva, což je proces známý jako pyrolýza, tj. pomalé spalování dřeva a/nebo pilin kouřem při nízkých teplotách a bez plamenů. Mezi tvrdá dřeva, která se v Dalmácii pro uzení za studena tradičně používají jako palivo, lze uvést habr, dub pýřitý nebo dub cesmínovitý.

Na konci sušení je výrobce schopen podle vzhledu, barvy a konzistence přesně určit, kdy je správný čas na závěrečnou fázi: zrání.

Díky jedinečným a typickým vlastnostem se produkt „Dalmatinska pečenica“ stal předmětem vědeckých studií. Hlavní rozdíl ve výrobní metodě „Dalmatinske pečenice“ oproti podobným výrobkům (jako je například „Istarski žlomprt“) je proces uzení během počáteční fáze sušení (Marina Krvavica a kol., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, zveřejněno v časopise Meso, č. 5), který dává produktu „Dalmatinska pečenica“ jeho charakteristickou barvu a jemné kouřové aroma.

Vědecká studie těkavých aromatických sloučenin zjistila v produktu „Dalmatinska pečenica“ vysoký podíl sloučenin obsažených v kouři, zejména fenolů z aromatické methoxyfenolové skupiny, včetně vysoké hladiny guajakolu a 4‐methylguajakolu, a právě to podle vědců nejvíce přispívá ke kouřovému aromatu. Kromě toho antioxidační a antimikrobiální vlastnosti kouře pocházejí z methoxyfenolů, což z nich dělá žádoucí aromatické složky. Autoři výše uvedené publikace také zdůrazňují skutečnost, že způsob uzení a teplota kouře mají významný vliv nejen na složení těkavých aromatických sloučenin, ale také na barvu produktu „Dalmatinska pečenica“. Důvodem je to, že se během pyrolýzy dřeva při nízkých teplotách vytvářejí alifatické karboxylové kyseliny a karbonyly, které dodávají uzené „Dalmatinske pečenici“ její charakteristickou barvu (Marina Krvavica a kol., 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, časopis Meso, č. 5).

„Dalmatinska pečenica“ je rozpoznatelná především podle jemné kouřové vůně. Zvláštní význam má především know-how a dovednosti výrobců při výběru vhodných druhů dřeva a určování náležitého času a délky uzení, což do značné míry závisí na přírodních podmínkách a vlastnostech surovin. Jediným způsobem, jak dosáhnout jemné kouřové vůně, je mírné uzení produktu za použití tvrdého dřeva. Nadměrné uzení by mělo negativní dopad nejen na vůni, ale také na barvu, konzistenci a křehkost výrobku. Znalosti výrobců jsou důležité také z hlediska udržování příznivých mikroklimatických podmínek (teplota, vlhkost, proudění vzduchu) ve výrobních zařízeních, které musí zajišťovat optimální rychlost sušení i zrání a také správnou intenzitu biochemických procesů ve tkáni výrobku pro dosažení jeho specifických senzorických vlastností. Know-how a tradiční dovednosti výrobců daly „Dalmatinske pečenici“ příznačné vlastnosti, které produktu pomohly získat jeho věhlas.

První psané záznamy názvu „Dalmatinska pečenica“ se datují již do počátku 20. století, kdy jeden z chorvatských národních buditelů, Don Frano Ivanišević, ve své knize Poljica – narodni život i običaji 1903-1906 popsal, jak místní dalmatští výrobci vyrábějí „Dalmatinskou pečenicu“ s využitím know-how a dovedností získaných během mnoha let zpracovávání tohoto produktu. Frano Ivanišević také uvedl, že „... vepřová pečeně (chorvatsky „pečenica“), která je součástí vepřových kotlet známých ve vymezené zeměpisné oblasti jako [sg.] „zarebrica“ nebo „zarebrnik“, byla po dlouhou dobu vysoce ceněným produktem, který se obvykle prodával nebo byl darován; někteří se ho vzdali, aby jej mohli prodat nebo jím obdarovat přítele“. Z toho vyplývá, že v dřívějších dobách se „Dalmatinska pečenica“ vyráběla na většině farem, ale ne v dostatečném množství pro hromadný prodej mimo oblast výroby (F. Ivanišević, 1903–1906, Poljica – narodni život i običaji, Záhřeb; přetisk Društvo Poljičana „Sveti Jure“ – Priko, 2006).

Název „Dalmatinska pečenica“ se vyskytuje také v různých kuchařských knihách, jako je například Dalmatinska kuhinja autorky Diky Marjanović-Radici z roku 1939, která popisuje její výrobní postup (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Povědomí o názvu „Dalmatinska pečenica“ a jeho souvislost se zeměpisnou oblastí má oporu rovněž ve zjištěních vzešlých z průzkumu. Na otázku, proč se respondenti rozhodli koupit produkt „Dalmatinska pečenica“, plných 85,29 % respondentů uvedlo, že se „Dalmatinska pečenica“ od jiných podobných produktů liší svou kvalitou (chuť, aroma, vůně, křehkost). Více než polovina dotazovaných se rozhodla výrobek koupit proto, že se jedná o tradiční produkt z oblasti Dalmácie. Většina respondentů výrobek konzumovala po dobu delší než 10 let, zatímco více než 50 % z nich si „Dalmatinskou pečenicu“ kupuje od nepaměti, což dokazuje hluboce zakořeněnou tradici výroby a konzumace produktu. (M. Ćaćić, 2017, Průzkum – Názor spotřebitelů z oblasti Dalmácie na místní tradiční uzené masné produkty).

Skutečnost, že „Dalmatinska pečenica“ a její výrobní proces jsou nadále zmiňovány ve specializovaných časopisech o masných výrobcích, svědčí o oblibě, které se dodnes těší. (Marina Krvavica a kol., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, časopis Meso, č. 5).

Věhlas produktu dokazuje také množství kulinářských akcí, kde jsou představovány tradiční uzené masné výrobky, včetně „Dalmatinske pečenice“. Předváděcí gastronomická událost konaná roku 2015 v hotelu Esplanade v Záhřebu nabízela v rámci programu ochutnávku a následné hodnocení uzených masných výrobků, přičemž „Dalmatinska pečenica“ získala první tři ceny v kategorii „vepřová pečeně“. Novinový článek o akci s názvem „Dalmácie vítězí – máme nejlepší pršut, pancetu a pečenicu“, vyšel v týdeníku Nedjeljna Slobodna Dalmacija a jeho autorem byl novinář M. Šilović (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

„Dalmatinska pečenica“ se stala jedinečnou delikatesou, která se podává v mnoha restauracích a dalších stravovacích zařízeních.

Odkaz na zveřejnění specifikace výrobku

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/13

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2020/C 309/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„DALMATINSKA PANCETA“

EU č.: PGI-HR-02455 – 9.4.2019

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Jméno (jména)

„Dalmatinska panceta“

2.   Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Dalmatinska panceta“ je konzervovaný masný výrobek hranatého tvaru, vyrobený z prorostlé vepřové slaniny s kůží, s žeberními chrupavkami i bez nich, ale bez žeber, který je zpracováván solením nebo konzervován v solném nálevu, vyuzen studeným kouřem, sušen a zraje výlučně v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 tohoto dokumentu.

„Dalmatinska panceta“ je vyrobena z chlazené čerstvé nebo z mrazené prorostlé vepřové slaniny. Tato prorostlá slanina používaná k výrobě produktu „Dalmatinska panceta“ pochází z vepřového hrudí a pupku.

V okamžiku uvedení na trh má „Dalmatinska panceta“ tyto vlastnosti:

| — | Vnější vzhled: Produkt je víceméně hranatého tvaru, s jasně viditelnými znaky žeber nebo bez nich; kraje a povrch produktu jsou hladké bez řezu nebo jiného poškození; kůže je pevná bez nápadných rýh; barva vnějšího povrchu produktu je světle až tmavě hnědá. |
| --- | --- |

—

Vnější vzhled: Produkt je víceméně hranatého tvaru, s jasně viditelnými znaky žeber nebo bez nich; kraje a povrch produktu jsou hladké bez řezu nebo jiného poškození; kůže je pevná bez nápadných rýh; barva vnějšího povrchu produktu je světle až tmavě hnědá.

| — | Příčný řez: Produkt je pevné, pružné konzistence a jeho struktura je kompaktní; v příčném řezu může být patrné červené svalstvo, které probíhá tukovou tkání, jež je bílá až růžová, ale podél okrajů může být v důsledku uzení nažloutlá; produkt se snadno krájí. |
| --- | --- |

—

Příčný řez: Produkt je pevné, pružné konzistence a jeho struktura je kompaktní; v příčném řezu může být patrné červené svalstvo, které probíhá tukovou tkání, jež je bílá až růžová, ale podél okrajů může být v důsledku uzení nažloutlá; produkt se snadno krájí.

| — | Chuť a aroma: Produkt má lehce slanou chuť, je jemný, šťavnatý a rozpouští se v ústech; má výrazné aroma konzervovaných vepřových produktů a jemné aroma kouře. |
| --- | --- |

—

Chuť a aroma: Produkt má lehce slanou chuť, je jemný, šťavnatý a rozpouští se v ústech; má výrazné aroma konzervovaných vepřových produktů a jemné aroma kouře.

| — | Chemické vlastnosti: Obsah NaCl nesmí být vyšší než 7,5 %, obsah vody maximálně 55 % a vodní aktivita (aw) maximálně 0,93. |
| --- | --- |

—

Chemické vlastnosti: Obsah NaCl nesmí být vyšší než 7,5 %, obsah vody maximálně 55 % a vodní aktivita (aw) maximálně 0,93.

Minimální hmotnost konečného produktu je 1,3 kg. „Dalmatinska panceta“ může být uváděna na trhu vcelku, nakrájená na kousky nebo plátky.

„Dalmatinska panceta“ je konzervovaný sušený masný výrobek, který se obvykle konzumuje bez tepelné úpravy. Celý postup zpracování produktu „Dalmatinska panceta“ od nasolení / naložení do slaného nálevu až do konce zrání musí trvat minimálně 65 dní.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý postup výroby produktu „Dalmatinska panceta“ zahrnuje tyto fáze: nasolení nebo naložení do slaného nálevu, uzení studeným kouřem, sušení a zrání, přičemž všechny fáze musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Ať se produkt uvádí na trh vcelku, nebo v jakémkoli balení obsahujícím kusy nebo plátky, musí na něm být uveden název „Dalmatinska panceta“, který musí být jasně čitelný a nesmazatelný a jehož písmo musí být zřetelnější co do velikosti, typu a barvy (typografie) než jakýkoli jiný nápis, včetně čísla výrobní šarže (série) a jména výrobce. Zároveň s názvem „Dalmatinska panceta“ nesmějí být uváděna adjektiva, jako např. „pravá“, „tradiční“, „ručně vyrobená“, „typická“, „domácí“, „doma vyrobená“ atd., ani výrazy, které odkazují na název místa v oblasti produkce.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast produkce produktu „Dalmatinska panceta“ je omezena na správní hranice následujících regionů, měst a obcí:

| — | Licko-senjská župa: oblast města Novalja. |
| --- | --- |

—

Licko-senjská župa: oblast města Novalja.

| — | Zadarská župa: oblasti měst Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag a Zadar a obce Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi a Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadarská župa: oblasti měst Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag a Zadar a obce Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi a Zemunik Donji.

Celá oblast Dubrovnicko-neretvanské župy, Splitsko-dalmatské župy a Šibenicko-kninské župy.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi produktem „Dalmatinska panceta“ a jeho zeměpisnou oblastí je založena na pověsti a kvalitě produktu, které vyplývají z tradičního know-how a dovedností místních výrobců a z přírodních faktorů dané oblasti. „Dalmatinska panceta“ má specifické organoleptické vlastnosti. Zejména má mírně slanou chuť, je jemná, šťavnatá a rozplývá se v ústech, má aroma a vůni fermentovaného vepřového masa s jemnou uzenou vůní. Produkt je v příčném řezu kompaktní s dobře viditelným červeným svalstvem, které probíhá bílou až růžovou, případně na okrajích lehce nažloutlou tukovou tkání. Tyto organoleptické vlastnosti jsou výsledkem zvláštní metody, která se používá k výrobě produktu „Dalmatinska panceta“ ve zvláštních klimatických podmínkách Dalmácie.

Přírodní faktory

Zeměpisná oblast výroby tohoto produktu zahrnuje Dalmácii jako celek, tj. dlouhý pobřežní pás centrálního a jižního chorvatského pobřeží, včetně ostrovů (střední a jižní část chorvatského Jadranu). Zaujímá plochu přibližně 12 260 km2 a od kontinentální části Chorvatska je na severozápadě oddělena pohořími Velebit, Dinarides a Kamešnica. Z největší části má reliéf Dalmácie typické rysy krasové oblasti.

Podnebí na většině území Dalmácie je středomořské s teplým a suchým létem a mírnou a vlhkou zimou. Jedním z nejdůležitějších rysů klimatických podmínek Dalmácie jsou časté větry, které se v tomto regionu střídají. Větry, které se v Dalmácii střídají od října do dubna, jsou bóra – tedy převážně suchý a studený severovýchodní vítr – a sirocco (neboli jugo), což je většinou vlhký a teplý jihovýchodní vítr. Průměrná teplota během nejchladnějšího měsíce (ledna) je 3 až 9 °C a během nejteplejšího měsíce (července) 22 až 26 °C. Ačkoli je moře trvalým zdrojem vodních par, vysoké teploty vzduchu a časté větry poskytují Dalmácii nejnižší relativní vlhkost v Chorvatsku s ročním průměrem mezi 65 % a 75 %. Díky svému mírnému podnebí a příjemným teplotám jsou v Dalmácii příznivé podmínky pro sušení a zrání produktu „Dalmatinska panceta“.

Lidské faktory

Umění konzervovat maso solením a sušením se v Dalmácii rozšířilo již pod nadvládou antického Říma. Toto umění se předávalo z generace na generaci a během let se zdokonalovalo. Díky příznivým klimatickým podmínkám Dalmácie a neustálé dostupnosti mořské soli se vyvinul postup zpracování, který se stal tradiční dalmatskou praxí.

Tradiční know-how a dovednosti místních producentů jsou důležité ve všech fázích výroby produktu „Dalmatinska panceta“. Při výběru kvalitních kusů prorostlé slaniny se výrobci ujistí, že jsou víceméně hranaté a kompaktní, bez větších nepravidelností, s výjimkou jasně viditelných otisků v místě žeber, a bez jakékoli změny barvy povrchu. Jejich zručnost při nasolování či nakládání do slaného nálevu a při určování potřebného množství soli či slaného nálevu je výsledkem mnohaletých zkušeností a zajišťuje, že vyzrálý produkt „Dalmatinska panceta“ není příliš slaný a zároveň obsah soli dostačuje k tomu, aby se produkt nekazil.

K dalším zvláštním dovednostem patří využití kouře (výběr palivového dříví, způsob a doba uzení), který dodává produktu „Dalmatinska panceta“ jeho jemné uzené aroma. Klimatické podmínky zeměpisné oblasti mají značný vliv na sušení produktu „Dalmatinska panceta“. Po generace sušila většina zemědělců v Dalmácii maso pro domácí použití nebo na prodej. Vzhledem k tomu, že se produkt „Dalmatinska panceta“ obvykle sušil vedle ohniště (v kuchyních nebo zvláštních sušicích komorách), zaznamenali výrobci během sušení, že používání kouře v deštivém, vlhkém počasí snižuje okolní vlhkost. V průběhu času si uvědomili, že uzené maso má tendenci se méně kazit, tj. že uzení má konzervační účinek. Ve vlhkém počasí, když vanul sirocco, vystavili výrobci produkt „Dalmatinska panceta“ kouři, zatímco v suchém, studeném počasí, když vanula bóra, produkt „Dalmatinska panceta“ sušili, a to tak, že jej místo zvláštních sušicích komor nebo kuchyní dávali sušit ven nebo nechali prostorem, kde jej sušili, proudit vzduch.

I když v současné výrobě nemá konzervační účinek kouře stejný význam jako dřív, udí se produkt „Dalmatinska panceta“ stále zastudena, protože mu tento proces dodává jemné aroma kouře. V současné době se používá „uzení studeným kouřem“, který vzniká při doutnání tvrdého dřeva, což je proces známý jako pyrolýza, tj. spalování dřeva a/nebo pilin s kouřem, ale bez plamenů. Druhy tvrdého dřeva používané k uzení studeným kouřem jsou ty, které se v Dalmácii tradičně používají jako palivové dříví.

Na konci sušení výrobce přesně pozná podle vzhledu, barvy a konzistence výrobku, kdy je správný čas pro závěrečnou fázi: zrání produktu „Dalmatinska panceta“. Ke zrání produktu „Dalmatinska panceta“ se tradičně používají sklepy se stabilním mikroklimatem, místně známé jako „konobe“ (sg. „konoba“), v nichž je produkt uchováván až do okamžiku, kdy je připraven ke konzumaci nebo prodeji.

Ve své publikaci z roku 1995 Prerada mesa i mlijeka porovnával Đuro Roseg způsoby výroby produktu „Dalmatinska panceta“ s výrobou podobných zemědělských produktů z jiných zeměpisných oblastí. Dospěl k závěru, že „Dalmatinska panceta“ je nejspecifičtější, neboť se liší od podobných výrobků díky procesu uzení studeným kouřem: v regionech Istria a Lika se „panceta“ neudí, zatímco ve Slavonii se udí, ale déle a za vyšších teplot. Právě tento specifický proces dodává produktu „Dalmatinska panceta“ jeho typické kouřové aroma a hnědou barvu (Đ. Roseg, 1995, Prerada mesa i mlijeka, Záhřeb). M. Krvavica zkoumala ve své vědecké publikaci aroma produktu „Dalmatinska panceta“ a zjistila, že při pomalém spalování tvrdého dřeva při nízkých teplotách, tj. pyrolýze, vznikají karboxylové kyseliny a karbonyly, které dodávají tomuto produktu jeho charakteristickou barvu, zatímco při spalování při vysokých teplotách vznikají fenoly a fenolové sloučeniny, které tvoří nedílnou součást typického kouřového aromatu tohoto produktu (Krvavica a další, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, v časopise Meso, č. 5). Kromě toho studie těkavých sloučenin produktu „Dalmatinska panceta“ ukazují, že v důsledku uzení studeným kouřem jsou v aromatu tohoto produktu výrazně zastoupeny fenoly, zejména methoxyfenoly, které vykazují výrazné antioxidační a antimikrobiální účinky (Krvavica a další, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso, č. 5).

„Dalmatinska panceta“ je snadno rozpoznatelná podle svého jemného kouřového aromatu. Obzvláště důležitou roli zde hraje know-how a dovednosti výrobců při výběru správných druhů dřeva a stanovení nejvhodnější doby a délky uzení. Ta do značné míry závisí na povětrnostních podmínkách a vlastnostech surovin. Mírné uzení studeným kouřem za použití tvrdého dřeva je jediným způsobem, jak dosáhnout jemného kouřového aromatu; nadměrné uzení by mělo negativní dopad nejen na aroma, ale také na barvu, konzistenci a jemnost produktu. Odborné znalosti producentů jsou rovněž důležité, pokud jde o zachování příznivých mikroklimatických podmínek (teploty, vlhkosti a proudění vzduchu) ve výrobním zařízení, které musí zajistit optimální rychlost sušení a zrání, a o správnou intenzitu biochemických procesů v tkáni produktu, aby se zajistilo, že produkt získá své specifické organoleptické vlastnosti.

Na pověst produktu „Dalmatinska panceta“ se poukazuje v článku časopisu Privreda Dalmacije, kde se uvádí, že organizovaná produkce byla zahájena v dalmatských zemědělských družstvech v 50. letech minulého století (A. Šitin, článek v Privreda Dalmacije, 1987).

Aby se zabránilo tomu, že tradiční metoda výroby v Dalmácii bude zapomenuta, byla zařazena do kulinářské knihy Vodič kroz hrvatske gastro ikone. Autoři knihy si kladou za cíl zdokumentovat rozmanitost chorvatských kulinářských výrobků, které označují za „ikony“, což zřetelně dokládá dobré jméno produktu „Dalmatinska panceta“ v jeho oblasti původu (Vodič hrvatske gastro ikone, 2007). Název produktu „Dalmatinska panceta“ se objevuje také v různých kuchařkách spolu s recepturami na jeho přípravu (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Důkazem dobré pověsti tohoto produktu jsou i organizované akce s ochutnávkami, které se stále konají, o čemž svědčí novinové články (Meri Šilović, novinový článek, Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

„Dalmatinska panceta“ byla představena na akci s názvem Dani dalmatinske pancete i vina (Dny dalmatské pancety a vína), kde získala cenu zvláštní poroty (akce Dani dalmatinske pancete i vina v obci Runović, 2018).

V časopise Meso M. Mašić uvádí, že „‚Dalmatinska panceta‘ je národní specialita, která hraje významnou úlohu v dalmatské gastronomii“, což dokazuje nedávné uznání produktu jako speciality v dalmatském regionu (časopis Meso, 2003).

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 18.9.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 309/17

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2020/C 309/10)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„RUDARSKA GREBLICA“

EU č.: PGI-HR-02383 – 03.1.2018

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Název (názvy)

„Rudarska greblica“

2.   Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 2.3. Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Rudarska greblica“ tvoří tenké ručně vyválené upečené těsto naplněné čerstvým sýrem z kravského mléka. Do sýra se mohou přidat mleté vlašské ořechy, špenát, mangold, kopřivy, pór, máta nebo nastrouhaná žlutá mrkev.

Po upečení se produkt „Rudarska greblica“ krájí na obdélníkové kousky, jejichž výška nepřesahuje 2,5 cm. Produkt „Rudarska greblica“ je zvnějšku měkký a uvnitř šťavnatý a krémový. Díky náplni se rozplývá na jazyku. Barva: Vnější kůrka má tmavě žlutou až zlatavou barvu. Chuť: Produkt zanechává na patře slanou chuť a aroma sýra z kravského mléka.

„Rudarska greblica“ se může konzumovat již několik minut po upečení.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Přísadami produktu „Rudarska greblica“ jsou: hladká pšeničná mouka, slunečnicový olej, vepřové sádlo, vejce, máslo, čerstvé mléko, voda, sůl, zakysaná smetana, čerstvé droždí, cukr, čerstvý sýr z kravského mléka, mleté vlašské ořechy, špenát, mangold, kopřivy, pór, máta a strouhaná žlutá mrkev.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny kroky při výrobě produktu „Rudarska greblica“, včetně přípravy, výroby a tvarování těsta, přípravy náplně a pečení, musí probíhat zcela v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4, s výjimkou případů, kdy je výrobek uváděn na trh ve zmrazeném stavu. V takovém případě se může péct mimo vymezenou zeměpisnou oblast.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

„Rudarska greblica“ má charakteristický obdélníkový tvar. Tento tvar se získá rozřezáním pečeného hotového produktu na kousky o výšce nepřesahující 2,5 cm. Po upečení je uváděn na trh jako hotový výrobek. Může být rovněž uchováván ve zmrazeném stavu jako produkt připravený k upečení.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, v níž se produkt „Rudarska greblica“ vyrábí, zahrnuje město Rude a následující vesnice v jeho okolí: Cerje Samoborsko, Braslovje, Kotari, Manja Vas, Bukovje Podvrško a Prekrižje Plješivičko.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Ochrana produktu „Rudarska greblica“ se zakládá na jeho pověsti, tradici výroby a dovednostech při jeho přípravě.

Oblast, kde se „Rudarska greblica“ vyrábí, se nachází v údolí pohoří Samobor známého velkým počtem dolů kdysi bohatých na měď, které fungovaly již ve 13. století.

Podle ústní tradice obyvatel této oblasti připravovaly produkt „Rudarska greblica“ manželky horníků již v první polovině 16. století. Protože většina rodin horníků byla v té době chudá, představoval produkt „Rudarska greblica“ pro horníky jejich skromný příděl jídla. Často tvořil dokonce jejich hlavní jídlo dne. Pro velkou chudobu připravovaly manželky horníků produkt „Rudarska greblica“ jen z jednoduchých přísad (z mouky, mléka, vajec a čerstvého sýra z kravského mléka). Díky jejich vynalézavosti a umění se jim podařilo vytvořit jedinečný produkt, který časem začal být s hornictvím spojován.

Název „Rudarska greblica“ je odvozen od názvu tradičního nástroje známého jako „greblica“ (pohrabáč), který se používal k rozdmýchávání uhlíků v peci na chléb v domě horníků, protože tvar koláče připomíná tvar tohoto nástroje.

I když jsou při výrobě produktu „Rudarska greblica“ nejdůležitější zvláštní know‐how a dovednosti, je rovněž důležité dodržovat následující tradiční pravidla výroby:

„Rudarska greblica“ musí být:

| — | slaná a obsahovat náplň z kravského sýra, do níž se může přidat jedna z následujících přísad: mleté vlašské ořechy, špenát, mangold, máta, kopřivy, pór nebo strouhaná žlutá mrkev, |
| --- | --- |

—

slaná a obsahovat náplň z kravského sýra, do níž se může přidat jedna z následujících přísad: mleté vlašské ořechy, špenát, mangold, máta, kopřivy, pór nebo strouhaná žlutá mrkev,

| — | těsto použité na výrobu produktu „Rudarska greblica“ musí být ručně vyválené a velmi tenké, |
| --- | --- |

—

těsto použité na výrobu produktu „Rudarska greblica“ musí být ručně vyválené a velmi tenké,

| — | okraje těsta musí být stlačeny a ohnuty nahoru, aby z něj náplň při pečení nemohla vytéct, |
| --- | --- |

—

okraje těsta musí být stlačeny a ohnuty nahoru, aby z něj náplň při pečení nemohla vytéct,

| — | okraje syrového těsta musí být ručně zpracovány tak, aby spodní část těsta přečnívala část horní a okraje byly zahnuty směrem nahoru nad povrch pečiva a rukou stlačeny k sobě, |
| --- | --- |

—

okraje syrového těsta musí být ručně zpracovány tak, aby spodní část těsta přečnívala část horní a okraje byly zahnuty směrem nahoru nad povrch pečiva a rukou stlačeny k sobě,

| — | před pečením je třeba povrch těsta na několika místech propíchnout, aby se nevzdouvalo a nepopraskalo, |
| --- | --- |

—

před pečením je třeba povrch těsta na několika místech propíchnout, aby se nevzdouvalo a nepopraskalo,

| — | po upečení se horní vrstva pečiva potře máslem nebo margarínem. |
| --- | --- |

—

po upečení se horní vrstva pečiva potře máslem nebo margarínem.

Od 80. let 20. století byl produkt „Rudarska greblica“ propagován a vystavován na mnoha vnitrostátních kulinářských veletrzích, díky čemuž získal na významu. Z podnětu folklorního souboru Oštrc z města Rude se ve městě od roku 1985 koná tradičně první víkend v červenci událost známá pod názvem Dani Rudarske greblice (Dny Rudarske greblice), (Samoborske novine, 1985, „Dan Rudarske greblice“). V posledních několika letech se pořádá soutěž o nejlepší produkt „Rudarska greblica“. Soutěže se účastní ženy z Rude, které pocházejí ze starých hornických rodin. Jejich dílo hodnotí odborná porota. Nejmladší návštěvníci se mohou zapojit do workshopů, v nichž si mohou zkusit pečivo „Rudarska greblica“ sami vyrobit.

V tradici výroby produktu „Rudarska greblica“ dnes pokračují ženy z Rude, které ji předávají mladší generaci, především svým dcerám, a starají se tak o to, aby nebyla zapomenuta (Ekološko društvo Samobor – Ekologické sdružení Samobor, 1992, cena pro Anu Niklovou za produkt „Rudarska greblica“). Jedním z tradičních zvyků, který se ve vymezené oblasti produkce uvedené v bodě 4 dlouhodobě praktikuje až dodnes, je vítat hosty slaným pečivem „Rudarska greblica“ servírovaným na stole.

Díky produktu „Rudarska greblica“, který se stal vývěsním štítem města Rude a okolních vesnic, se ve městě zvýšil cestovní ruch. To vedlo ke znovuotevření zrestaurovaného dolu Sveta Barbara, v němž se zároveň nachází i muzeum. Toto venkovní muzeum dává nahlédnout do krás podzemního světa pod městem Rude. V materiálech o muzeu se turisté dočtou i o produktu „Rudarska greblica“. Muzeum také v průběhu celého roku nabízí možnost pečivo „Rudarska greblica“ ochutnat.

Pro obyvatele vymezené oblasti představuje produkt „Rudarska greblica“ nejen zdroj obživy, ale tvoří rovněž součást kulturního dědictví regionu. To dokazuje i skutečnost, že o produktu „Rudarska greblica“ také pojednávají básně samoborských básníků (Cvetković, K., 2004, „Ja rudarski trsek“, Matica hrvatska).

Novinářka Božica Brkanová zmiňuje zručnost spojenou s přípravou produktu a jeho souvislost s městem Rude v článku, který napsala v roce 2007 pro časopis Iće & piće (Jídlo a pití), což je jeden z předních kulinářských časopisů v Chorvatsku (Brkan, B., 2007, „Greblica – tenka gibanica rudarska“ (Greblica, tenké sýrové pečivo horníků), Iće & Piće).

Zvláštní pověst názvu produktu „Rudarska greblica“ a dlouholetá tradice jeho výroby je rovněž doložena skutečností, že v roce 2007 byl produkt zapsán na Seznam chráněných nehmotných kulturních památek Chorvatské republiky, který spravuje Ministerstvo kultury (rozhodnutí Ministerstva kultury o nehmotných kulturních památkách z roku 2007).

Souvislost mezi názvem „Rudarska greblica“ a městem Rude je zmíněna rovněž v publikaci Vodič kroz hrvatske gastro ikone (Průvodce gastronomickými zážitky Chorvatska, 2007), která produkt „Rudarska greblica“ řadí mezi gastronomické symboly Chorvatska.

Specifičnost produktu „Rudarska greblica“ spočívá v dovednostech a know-how spojených s jeho výrobou, jak je popsáno v článku uveřejněném v časopise Dobra hrana (Dobré jídlo) (Jutarnji list, Dobra hrana, 2012).

Příčinná souvislost mezi produktem „Rudarska greblica“ a vymezenou zeměpisnou oblastí se zakládá na pověsti produktu a tradičním způsobu jeho výroby, v němž má zásadní význam lidský faktor – dovednosti a know‐how lidí při výrobě produktu. Tyto znalosti se předávají z generace na generaci, proto produkt vyrábí velká část obyvatel města Rude.

Zeměpisná oblast výroby produktu „Rudarska greblica“ je známou turistickou destinací s velkým množství kaplí a horských chat, které často navštěvují (horo)lezecké spolky a turisté. Z tohoto důvodu zmiňují produkt „Rudarska greblica“ jako nezaměnitelnou regionální specialitu i turistické průvodce. Uvádí, že ji v oblasti nabízejí místní hostitelé a měl by ji povinně ochutnat každý turista a návštěvník (zpravodaj AMACIZ, 2013). Díky zeměpisné poloze se většina obyvatel města Rude a okolí věnuje drobné zemědělské produkci. Gastronomická nabídka poskytovatelů stravovacích služeb v regionu (Výrobna a prodejna zmrzliny (2016), Slatka tvornica Medenko – cukrárna s výrobnou zmrzliny Medenko, ceník) je proto založena především na místních produktech (Randić, M. a Ritting-Beljak, N., 2006, Svijet hrane u Hrvatskoj – Svět jídla v Chorvatsku).

Název „Rudarska greblica“ se v této zeměpisné oblasti rovněž používá v běžné mluvě (Obrt Parna pekara, 2016, recept).

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---