# Euroopa Liidu C 342I/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 342I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik14. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 342I

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik14. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 342 I/01 | Nõukogu järeldused Õiguskaitse kättesaadavus: digitaliseerimisest tulenevate võimaluste ärakasutamine | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 342 I/01

Nõukogu järeldused Õiguskaitse kättesaadavus: digitaliseerimisest tulenevate võimaluste ärakasutamine

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 14.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 342/1

---

Nõukogu järeldused

„Õiguskaitse kättesaadavus: digitaliseerimisest tulenevate võimaluste ärakasutamine“

(2020/C 342 I/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| — | nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 9. juuni 2020. aasta järeldusi Euroopa digituleviku kujundamise kohta;

| — | nõukogu 3. detsembri 2019. aasta järeldusi tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö tuleviku kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 3. detsembri 2019. aasta järeldusi tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö tuleviku kohta;

| — | nõukogu 7. oktoobri 2019. aasta järeldusi Eurojusti kohta – Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus digitaalajastul; |
| --- | --- |

—

nõukogu 7. oktoobri 2019. aasta järeldusi Eurojusti kohta – Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus digitaalajastul;

| — | nõukogu 18. veebruari 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad kooskõlastatud kava Euroopas loodud tehisintellekti arendamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 18. veebruari 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad kooskõlastatud kava Euroopas loodud tehisintellekti arendamise ja kasutamise kohta;

| — | nõukogu 8. juuni 2017. aasta järeldusi, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks; |
| --- | --- |

—

nõukogu 8. juuni 2017. aasta järeldusi, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks;

| — | nõukogu 6. detsembri 2018. aasta e-õiguskeskkonna strateegiat (2019–2023); |
| --- | --- |

—

nõukogu 6. detsembri 2018. aasta e-õiguskeskkonna strateegiat (2019–2023);

| — | nõukogu 6. detsembri 2018. aasta Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava (2019–2023); |
| --- | --- |

—

nõukogu 6. detsembri 2018. aasta Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava (2019–2023);

| — | 16. juulil 2020 eesistujariigi Saksamaa korraldatud konverentsi, kus käsitleti õiguskaitse kättesaadavust digitaalajastul ning vastavaid perspektiive ja väljakutseid („Access to Justice in the Digital Age – Perspectives and Challenges“); |
| --- | --- |

—

16. juulil 2020 eesistujariigi Saksamaa korraldatud konverentsi, kus käsitleti õiguskaitse kättesaadavust digitaalajastul ning vastavaid perspektiive ja väljakutseid („Access to Justice in the Digital Age – Perspectives and Challenges“);

| — | komisjoni teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020) 456 final); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020) 456 final);

| — | 2020. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit (COM(2020) 306 final); |
| --- | --- |

—

2020. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit (COM(2020) 306 final);

| — | komisjoni teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020) 67 final); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020) 67 final);

| — | komisjoni teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020) 66 final); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020) 66 final);

| — | komisjoni valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020) 65 final); |
| --- | --- |

—

komisjoni valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020) 65 final);

| — | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta väljaannet „Your rights matter: Data protection and privacy, Fundamental Rights Survey“; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2020. aasta väljaannet „Your rights matter: Data protection and privacy, Fundamental Rights Survey“;

| — | Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu 2016. aasta „Õiguskaitse kättesaadavust käsitleva Euroopa õiguse käsiraamatut“; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa Nõukogu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu 2016. aasta „Õiguskaitse kättesaadavust käsitleva Euroopa õiguse käsiraamatut“;

| — | komisjoni 14. septembril 2020 avaldatud uuringut innovatiivsete tehnoloogiate kasutamise kohta õigusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. septembril 2020 avaldatud uuringut innovatiivsete tehnoloogiate kasutamise kohta õigusvaldkonnas;

| — | komisjoni 14. septembril 2020 avaldatud uuringut piiriülese digitaalse kriminaalõiguse kohta; |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. septembril 2020 avaldatud uuringut piiriülese digitaalse kriminaalõiguse kohta;

| — | Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. mai 2019. aasta soovitust tehisintellekti ja inimõiguste kohta („Unboxing Artificial Intelligence: 10 Steps to protect Human Rights“); |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. mai 2019. aasta soovitust tehisintellekti ja inimõiguste kohta („Unboxing Artificial Intelligence: 10 Steps to protect Human Rights“);

| — | Euroopa Nõukogu konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel) nõuandekomitee 2019. aasta suuniseid tehisintellekti ja andmekaitse kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel) nõuandekomitee 2019. aasta suuniseid tehisintellekti ja andmekaitse kohta;

| — | Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) poolt 3.–4. detsembril 2018 vastu võetud Euroopa eetikahartat tehisintellekti kasutamise kohta kohtusüsteemides; |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) poolt 3.–4. detsembril 2018 vastu võetud Euroopa eetikahartat tehisintellekti kasutamise kohta kohtusüsteemides;

| — | Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 2016. aastal avaldatud õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja, |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 2016. aastal avaldatud õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja,

Õiguskaitse kättesaadavus

| 1. | RÕHUTAB, et õiguskaitse kättesaadavus on põhiõigus ja õigusriigi keskne element ning et viimane kuulub põhiväärtuste hulka, millele Euroopa Liit on rajatud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2 ja mis on liikmesriikide jaoks ühised. Euroopa Liidu lepingu artiklis 19 sätestatakse, et liikmesriigid näevad ette tulemusliku õiguskaitse tagamiseks vajaliku kaebeõiguse liidu õigusega hõlmatud valdkondades, ning antakse liikmesriikide kohtutele jagatud vastutus liidu õiguskorra kohtuliku kontrolli tagamise eest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | TULETAB MEELDE ELi volitusi, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 81 ja 82 õigusalase koostöö arendamise kohta nii piiriülese toimega tsiviil- kui kriminaalasjades, ning kinnitab sellega seotud eesmärki tagada õiguskaitse tõhus kättesaadavus ELis ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | JUHIB TÄHELEPANU sellele, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 47 on igaühel õigus tõhusale õiguskaitsevahendile sõltumatus ja erapooletus kohtus, et tema õiguste ja vabaduste mis tahes rikkumist arutataks õiglasel ja avalikul kohtumenetlusel, õigus saada nõu ja kaitset ning olla esindatud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | NÕUSTUB, et õigus tõhusale õiguskaitsele peab olema täielikult tagatud ka digitaliseerimisega loodud tingimustes, et kindlustada ELi õiguse täielik ja tõhus kohaldamine, parandada kohtusüsteemide aktsepteerimist ja suurendada usaldust õigusriigi vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | KINNITAB TAAS, et õigussektori digitaalne areng peaks olema inimkeskne ning seda tuleb pidevalt juhtida ja kooskõlastada vastavalt kohtusüsteemide aluspõhimõtetele, milleks on kohtute sõltumatus ja erapooletus, tõhusa õiguskaitse tagamine ning õigus õiglasele ja avalikule kohtulikule arutamisele mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | TOONITAB, et digitehnoloogiat saab kasutada kohtusüsteemides selleks, et edendada õigusriigi standardite järgimist ning põhiõiguste kasutamist ja austamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | RÕHUTAB, et kõik kodanikud peaksid saama kasu täiendavatest digivõimalustest ja neil peaksid olema võrdsed võimalused digitaalseks juurdepääsuks õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ning et seetõttu tuleb tagada kõigi ühiskonnarühmade tingimusteta ja diskrimineerimiseta digitaalne osalemine. Eelkõige tuleks arvesse võtta haavatavate isikute, sealhulgas laste ja haavatavate täiskasvanute, nagu eakad ja puuetega inimesed, ning kuriteoohvrite vajadusi. Igal juhul ei tohiks digitehnoloogia kasutamine kohtusüsteemides vähendada menetluslikke tagatisi nende jaoks, kellel ei ole juurdepääsu niisugustele tehnoloogiatele, |
| --- | --- |

7.

E-õigus

| 8. | MÕISTAB, et digitaliseerimine on inimeste elu viimastel aastakümnetel põhjalikult muutnud ja teeb seda ka edaspidi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | TUNNISTAB, et kohtusüsteemid kui õigusriigi tugisambad võtavad arvesse neid muutuvaid nõudmisi ja pakuvad kodanikele selleks sobivaid tehnoloogilisi võimalusi. ELi õigusemõistmise tulemustabelis, st igal aastal Euroopa Komisjoni poolt avaldatud võrdlevas teabevahendis, on juba toodud kõikide liikmesriikide kohtusüsteemide digitaliseerimise kohta hulk näitajaid, nagu veebipõhine juurdepääs kohtuotsustele või hagiavalduse elektrooniline esitamine ja läbivaatamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | RÕHUTAB, et digitaalse kohtumenetluse läbiviimine, elektrooniline suhtlemine poolte, kohtute ja ametiasutuste vahel, dokumentide elektrooniline edastamine ning audio- ja videokuulamiste ning -konverentside korraldamine on juba paljudes liikmesriikides kasutusele võetud tõhusad kohtuhalduse vahendid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | VÄLJENDAB HEAMEELT e-õiguskeskkonna valdkonnas viimase kümne aasta jooksul tehtud edusammude, eelkõige üksteise järel vastu võetud strateegiate ja tegevuskavade üle (praegune edusamm on e-õiguskeskkonna strateegia ja tegevuskava aastateks 2019–2023); |
| --- | --- |

11.

| 12. | MÄRGIB digitehnoloogia dünaamilist arengut ELi õigussektoris, kus üha enam koostatakse kavasid uute tehnoloogiate, sealhulgas tehisintellekti süsteemide väljatöötamiseks ja kasutamiseks õigusemõistmise eesmärgil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ON VEENDUNUD, et liikmesriikide kohtusüsteemide edasisel digitaliseerimisel on tohutu potentsiaal veelgi hõlbustada ja parandada õiguskaitse kättesaadavust kodanike jaoks kogu ELis. Digivahendid võivad aidata menetlusi paremini struktureerida ja automatiseerida ning kiirendada standard- ja ühetaoliste ülesannete käsitlemist, parandades niiviisi kohtumenetluste tulemuslikkust ja tõhusust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | INNUSTAB sellega seoses liikmesriike kasutama rohkem eIDASe raamistikus pakutavaid digivahendeid, nagu turvalised e-identimise ja usaldusteenuste vahendid, mis aitavad väga tõhusalt edendada kiiret, mugavat, turvalist, usaldusväärset ja laialdast juurdepääsu kohtusüsteemile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | RÕHUTAB, et võimaluse korral peaks välja töötama kogu kohtumenetlust hõlmavad digilahendused, et muuta menetlused kiiremaks ja turvalisemaks ning hõlbustada liikmesriikide vahelist koostööd. Niisugused lahendused peaksid olema omavahel võimalikult koostalitlusvõimelised; |
| --- | --- |

15.

| 16. | KORDAB TAAS eesmärki parandada digiteholoogia abil ja kooskõlas õigusriigi põhimõttega veelgi kohtuotsuste kvaliteeti ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | TOONITAB siiski, et digitehnoloogia ja elektrooniliste sidevahendite kasutamine ei tohiks kahjustada õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, eelkõige õigust poolte ja võistleva menetluse võrdsusele, õigust avalikule asja arutamisele, sealhulgas teatavatel juhtudel õigust asja suulisele arutamisele, kus mõjutatud pool on füüsiliselt kohal, ning edasikaebamise õigust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | RÕHUTAB digitaliseerimise pakutavaid võimalusi, mis annavad kodanikele ja õigusala töötajatele siseriikliku õigusega lubatud piires igal ajal täieliku juurdepääsu õigusteabele, näiteks õigusaktidele ja anonüümitud kohtuotsustele ning teabele oma kohtuasja menetlemise edenemise kohta, ning JUHIB TÄHELEPANU tehnoloogilistele võimalustele, mille abil muudetakse selline teave avalikult kättesaadavaks ja koostalitlusvõimeliseks, lihtsamini üles leitavaks ja mõistetavaks ning hõlpsamini kasutatavaks ja taaskasutatavaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | MÄRGIB, et õiguskaitse digitaalse kättesaadavuse parandamine ja digitaalsete kohtumenetluste korraldamine võib tuua kasu eelkõige äärepoolsetest piirkondadest ja maapiirkondadest pärit inimestele, eeldusel et täidetud on kõik vajalikud tehnilised eeltingimused, nagu kiire internetiühendus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | TUNNISTAB siiski, et uute digitaalsete vormide kõrval on vaja säilitada traditsioonilised mittedigitaalsed protsessid ja olemasolu korral füüsilised kasutajatoed, et pakkuda tõhusat õiguskaitset ja teha õiguskaitse kättesaadavaks kodanikele, kes ei saa veel täiel määral osa tehnoloogia arengust. Samal ajal tuleb anda inimestele lihtsas ja arusaadavas keeles põhjalikku teavet selle kohta, kuidas digiteenuseid kasutada ja kuidas oma õigusi sellisel moel kaitsta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | NÕUSTUB, et digitehnoloogia kasutamine õigussektoris on väga tundlik teema, mistõttu peab selle puhul lähtuma teabe ja küberjulgeoleku valdkonnas kõige kõrgematest standarditest ja järgima täiel määral eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevaid õigusakte. Kuna sellised süsteemid, sealhulgas tehisintellekti kasutavad süsteemid sõltuvad üha rohkem digitehnoloogiast ja eelkõige automatiseeritud protsessidest, peavad need olema inimeste hoolika kontrolli all ning üldsuse usalduse tagamiseks on vaja suurendada nende läbipaistvust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | RÕHUTAB, et digitehnoloogia kasutamine võib parandada ka juurdepääsu vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalustele ja alternatiivsetele meetoditele, tagades samal ajal, et iga üksikjuhtumi puhul järgitakse õigust tõhusale õiguskaitsele ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Samuti võib see parandada kodanike õigusi ja kohustusi käsitlevate teabevahendite kättesaadavust, mis võib aidata vaidlusi vältida; |
| --- | --- |

22.

| 23. | TUNNISTAB, et õigusemõistmise edasine digitaliseerimine ja uute tehnoloogiate laialdasem kasutamine on peamine viis, kuidas tagada kohtusüsteemide tõhusus ja toimetulekuvõime, ning RÕHUTAB, et liikmesriigid ja EL peaksid suurendama oma jõupingutusi digitaliseerimise edendamiseks ja laialdasemaks kasutamiseks selles sektoris, et tagada digiteenustele võrdne juurdepääs ja nende kättesaadavus kõikide inimeste jaoks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | RÕHUTAB, et COVID-19 kriisi ajal leidis kinnitust vajadus investeerida digivahenditesse ja kasutada neid liikmesriikide kohtumenetlustes ja piiriülestes menetlustes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | TUNNISTAB, kui oluline on töötada välja asjakohased koostalitlusvõimelised kanalid, millega tagatakse, et kohtusüsteemid saavad teha tõhusat ja turvalist digikoostööd. E-CODEX (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) on peamine turvalise teabevahetuse vahend nii piiriülestes tsiviil- kui kriminaalmenetlustes ning selle kasutamist tuleks veelgi edendada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | SOOVITAB komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mida tuleks seejärel arutada asjaomases töörühmas ning millega tagataks eu‐LISAga kokkusobiva asjakohase juhtimis- ja haldamisstruktuuriga e‐CODEXi kestlikkus. Kõnealuses struktuuris tuleks austada kohtute sõltumatust ja liikmesriikide põhiseadusest tulenevaid nõudeid ning tagada samal ajal ELi ja liikmesriikide õigusasutuste ning peamiste sidusrühmade piisav esindatus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | KUTSUB komisjoni ÜLES hindama võimalikke meetmeid ja esitama oma ettepanekuid nende rakendamiseks õigusalase koostöö valdkonnas, võttes sealjuures arvesse liikmesriikide arvamusi:






  — | tsiviil- ja kaubandusasjades, tuginedes edusammudele, mida on tehtud asutustevahelise piiriülese teabevahetuse ajakohastamiseks digitaliseerimise ja infotehnoloogia kasutamise abil, näiteks dokumentide kättetoimetamist ja tõendite kogumist käsitlevate õigusaktide kontekstis, ning uurides edasi võimalusi ajakohastada tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevate õigusaktide põhisätteid kooskõlas põhimõttega „digitaalsus normiks“, keskendudes eelkõige niisugustele õigusaktidele, mis pakuvad otsest huvi kodanikele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- | --- |

27.

—

tsiviil- ja kaubandusasjades, tuginedes edusammudele, mida on tehtud asutustevahelise piiriülese teabevahetuse ajakohastamiseks digitaliseerimise ja infotehnoloogia kasutamise abil, näiteks dokumentide kättetoimetamist ja tõendite kogumist käsitlevate õigusaktide kontekstis, ning uurides edasi võimalusi ajakohastada tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevate õigusaktide põhisätteid kooskõlas põhimõttega „digitaalsus normiks“, keskendudes eelkõige niisugustele õigusaktidele, mis pakuvad otsest huvi kodanikele ja ettevõtjatele;

| — | kriminaalasjades, tuginedes hiljutise digitaalse kriminaalõiguse uuringu tulemustele ning liikmesriikide, komisjoni, Eurojusti ja kõigi asjaomaste sidusrühmade poolt selles valdkonnas tehtud tööle, kaaludes lisaks seda, millistele muudele kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö vahenditele võiks laiendada elektrooniliste tõendite digitaalset vahetussüsteemi, mida kasutatakse juba Euroopa uurimismäärustega seotud menetluste ja liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi puhul, kaasates sellesse protsessi algusest peale kõik liikmesriigid, et ei tekiks mitmekiiruselist Euroopat; |
| --- | --- |

—

kriminaalasjades, tuginedes hiljutise digitaalse kriminaalõiguse uuringu tulemustele ning liikmesriikide, komisjoni, Eurojusti ja kõigi asjaomaste sidusrühmade poolt selles valdkonnas tehtud tööle, kaaludes lisaks seda, millistele muudele kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö vahenditele võiks laiendada elektrooniliste tõendite digitaalset vahetussüsteemi, mida kasutatakse juba Euroopa uurimismäärustega seotud menetluste ja liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi puhul, kaasates sellesse protsessi algusest peale kõik liikmesriigid, et ei tekiks mitmekiiruselist Euroopat;

| 28. | KUTSUB komisjoni ÜLES koostama 2020. aasta lõpuks põhjaliku ELi strateegia õigusemõistmise digiteerimiseks, mille võib esitada näiteks teatise vormis, ning arendama edasi asjakohaste diginäitajate seiret ELi õigusemõistmise tulemustabelis, et aidata ELil ja liikmesriikidel tagada õiguskaitse takistusteta kättesaadavus, parandada õigussüsteemide tõhusust ja võimaldada tõhusat piiriülest õigusalast koostööd, |
| --- | --- |

28.

Digioskused

| 29. | MÄRGIB, et digioskuste edendamine õigussektoris on vajalik selleks, et kohtunikud, prokurörid, kohtutöötajad ja muud õigusala töötajad võiksid digitehnoloogiat ja-vahendeid tõhusalt kasutada rakendada ning austaksid sealjuures nõuetekohaselt õiguskaitset taotlevate isikute õigusi vabadusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | RÕHUTAB, kui oluline on tõsta teadlikkust digitehnoloogia kasutamise kohta kodanikuühiskonnas, ning VÄLJENDAB HEAMEELT algatuste üle, millega suurendatakse inimeste teadlikkust ja digikirjaoskust muu hulgas teadusuuringute, koolituste ja hariduse abil nii, et nad saaksid kasu sellisest digitehnoloogiast, mis veelgi parandaks nende jaoks õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | TOONITAB, et eriti oluline on tagada kohtunike, prokuröride, kohtutöötajate ja muude õigusala töötajate piisav koolitus, et nad võiksid saada kasu digitehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti kasutamisest, oskaksid käsitleda selle kasutamisega seotud ohte ja käituda vastavalt kehtivatele eetikanõuetele. Selleks, et tagada tarkvara pädev kasutamine ning vältida ühelt poolt liigset tuginemist tarkvarale ja teiselt poolt põhjendamatut usaldamatust saadud tulemuste suhtes, peab kasutajatel olema piisav arusaamine sellest, kuidas tehisintellekti vahendid toimivad ning millised on nende kasutamisega kaasnevad võimalused ja piirangud, sealhulgas isikuid ja rühmi käsitlevad eeldused, millel need vahendid põhinevad. Õigusalase koolituse puhul tuleks keskenduda ka sellele, kuidas tagada üksikisikute õiguste piisav kaitse digiruumis, sealhulgas eraelu puutumatuse õigus ja andmekaitse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | KUTSUB komisjoni ÜLES edendama kohtunike, prokuröride, kohtutöötajate ja muude õigusala töötajate digikirjaoskuse ja digioskuste alaseid koolitusvõimalusi, muu hulgas Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kaudu, ning suurendama digitehnoloogia kasutamist õigusalases koolitusmetoodikas, |
| --- | --- |

32.

Tehisintellekt

| 33. | MÄRGIB, et ELis juba uuritakse ja arendatakse tehisintellekti süsteemide kasutuselevõtmist õigussektoris ning et mõnes liikmesriigis hakatakse neid süsteeme praktikas juba peatselt rakendama; TUNNISTAB, et piisav digitaliseerimise tase on samuti vajalik eeltingimus, et kasutada tehisintellekti rakendusi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | VÄLJENDAB HEAMEELT Euroopa Komisjoni uuringu üle innovatiivsete tehnoloogiate kasutamise kohta õigusvaldkonnas, milles antakse ülevaade tehisintellekti ja plokiaheltehnoloogiate kasutamisest riigi ametiasutustes ning soovitatakse tugevdada ELi tasandil koordineerimist, et tagada koostoime ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

34.

| 35. | RÕHUTAB, et õigussektori tehisintellekti süsteemidel võib tulevikus olla võime täita liikmesriikide õigusraamistikes üha keerukamaid ülesandeid, näiteks võime analüüsida, struktureerida ja valmistada ette teavet kohtuasja eseme kohta, koostada automaatselt asja suulise arutamise protokolli, pakkuda masintõlget, anda abi õigusdokumentide ja kohtuotsuste analüüsimisel ja hindamisel, hinnata kohtuasja eduvõimalust, muuta kohtupraktika automaatselt anonüümseks ning anda teavet õigusrobotite abil; |
| --- | --- |

35.

| 36. | MÄRGIB, et tehisintellektisüsteemide, eelkõige masinõppesüsteemide arendamine sõltub sellest, kas suured andmekogumid, nagu anonüümitud kohtutoimikud ja kohtuotsused, on täielikult kättesaadavad ning oma kasutuseesmärgi seisukohast kvaliteetsed; |
| --- | --- |

36.

| 37. | KUTSUB komisjoni ÜLES uurima koostöös liikmesriikidega mitte ainult tingimusi, mille alusel saab kõnealust teavet muuta masinloetavaks, kättesaadavaks, usaldusväärseks, taaskasutatavaks ja analüüsitavaks, kasutades selleks muu hulgas Euroopa kohtulahendi tunnuse (ECLI) raamistikku, vaid ka seda, kuidas käsitleda andmekogumites esinevat kallutatust, et vältida diskrimineerivaid tulemusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | TUNNISTAB, et tehisintellekti vahendite kasutamine võib parandada õigussüsteemide toimimist, millest saavad kasu kodanikud ja ettevõtjad, kuna see toetab kohtunike ja kohtutöötajate tööd, kiirendab kohtumenetlusi ning parandab kohtuotsuste võrreldavust ja järjepidevust ning selle tulemusel ka kvaliteeti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | RÕHUTAB, et tehisintellekti vahendite kasutamine ei tohi mõjutada kohtunike otsustuspädevust ega kohtusüsteemi sõltumatust. Kohtuotsuse peab alati tegema inimene ja seda ülesannet ei saa delegeerida tehisintellekti vahendile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | TOONITAB, et tehisintellekti rakendamisega õigussektoris võib kaasneda ka oht, et juba olemasolev diskrimineerimine, sealhulgas stereotüübid, eelarvamused või struktuuriline ebavõrdsus, kinnistub või võib tugevneda, ning oht, et otsustusprotsessi võidakse moonutada või muuta läbipaistmatuks, mille tulemusena kahjustatakse põhiõigusi, nagu inimväärikus, õigus vabadusele, mittediskrimineerimine, eraelu puutumatus ja andmekaitse ning õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | RÕHUTAB, et teatud juhtudel ei saa masinõppel põhinevate tehisintellektisüsteemide tulemuste kujunemiskäiku kindlaks teha ja tekib nn musta kasti efekt, mis ei võimalda määrata piisaval ja vajalikul määral vastutust ning kontrollida seda, kuidas tulemused saavutati ja kas need on kooskõlas asjaomaste õigusnormidega. Läbipaistvuse puudumine võib samuti piirata sellistel tulemustel põhinevate otsuste tõhusa vaidlustamise võimalust ning seega rikkuda õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, vähendades valdkondi, kus neid süsteeme saab seaduslikult kasutada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | JAGAB komisjoni tehisintellekti käsitlevas valges raamatus esitatud hinnangut, mille kohaselt õigussektor on valdkond, kus kodanike õigusi on võimalik otseselt mõjutada, ning seetõttu oleks asjakohane kujundada selle valdkonna jaoks Euroopa tasandil selge õigusaamistik; |
| --- | --- |

42.

| 43. | TOETAB komisjoni seisukohta, mille kohaselt õigussektor on valdkond, kus selle tavapärase tegevuse eripära arvesse võttes võidakse eeldada märkimisväärsete riskide ilmnemist. Selleks, et tagada põhiõiguste kaitse ning tehisintellekti rakenduste vastutustundlik, usaldusväärne, avalikust huvist lähtuv ja inimkeskne arendamine ja kasutamine õigussektoris, on vaja piisavaid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | KINNITAB vajadust uurida, milliseid kohustuslikke õiguslikke nõudeid tuleks õigussektori tehisintellektisüsteemide kavandamisele, arendamisele, kasutuselevõtmisele, kasutamisele ja hindamisele kehtestada, ning vajadust teha nende kohta otsuseid, et põhiõigustega seotud võimalikke ohte saaks tõhusalt käsitleda. Need normid peaksid eelkõige hõlmama automatiseerimise keeldu, kui see muudaks kohtuotsuste tegemise läbipaistmatuks, asjakohast läbipaistvuse, arusaadavuse, kontrollitavuse, stabiilsuse, täpsuse, turvalisuse ja vastutuse taset ning nõudeid diskrimineeriva mõju vältimise kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | RÕHUTAB, et õigussektori tehisintellektisüsteemide, eelkõige kohtumenetlustega seotud süsteemide suhtes, tuleks kohaldada eelhindamismenetlust, et hinnata muu hulgas nende usaldusväärsust, arusaadavust, stabiilsust ja turvalisust; MÄRGIB, et tehisintellekti rakenduste ja nende tulemuste jälgimiseks ja analüüsimiseks on vaja asjakohast ja tõhusat süsteemi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | KUTSUB komisjoni ÜLES võtma võimaliku tulevase tehisintellekti käsitleva ELi õigusraamistiku väljatöötamisel arvesse potentsiaalset kasu ning õigussektori jaoks iseloomulikke riske ja nõudeid, |
| --- | --- |

46.

Rahastamine

| 47. | RÕHUTAB, et kuigi õigussüsteemide digitaliseerimisest saadakse konkreetset ja püsivat kasu, sest vähenevad õiguskaitse kättesaadavuse ja kohtusüsteemide toimimisega seotud kulud, on erinevatesse meetmetesse alginvesteeringute tegemiseks vaja piisavaid rahalisi vahendeid; PALUB komisjonil tagada piisavad rahalised vahendid, et toetada õigussüsteemide digitaliseerimist, eelkõige programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | INNUSTAB liikmesriike osalema rahastamist puudutavatel ELi projektikonkurssidel ja aktiivselt arendama meetmeid, mis on seotud õigussüsteemide digitaliseerimisega, kasutades erinevaid ELi eelarve pakutavaid rahastamisvõimalusi, näiteks ühtekuuluvusfonde, taaste- ja vastupidavuse rahastamisvahendit ning õigusprogrammi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | MÄRGIB, et ELi tasandil tuleb hõlbustada juurdepääsu rahastamisele, lihtsustades selleks eelkõige võimalikult palju haldusformaalsusi ning järgides samal ajal finantsmäärust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | PALUB komisjoni, kõiki liikmesriike ja Euroopa Parlamenti, et nad tagaksid õigussüsteemide digitaliseerimisega seotud meetmete rahastamise, kasutades selleks erinevaid mitmeaastases finantsraamistikus sisalduvad rahastamisvahendeid; KUTSUB komisjoni ÜLES aktiivselt edendama (sealhulgas teadus- ja arendustegevuse etapis) oma tööprogrammides selliseid meetmeid, mis on seotud õigussüsteemide digitaliseerimise ja tehnoloogilise innovatsiooniga, |
| --- | --- |

50.

Jätkuvad koostööalased jõupingutused

| 51. | KUTSUB kõiki sidusrühmi, sealhulgas komisjoni, kõiki liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja õigusala töötajaid, ÜLES tegema ühtset, konstruktiivset ja kestlikku koostööd, et jätkuvalt edendada õigussüsteemide digitaliseerimist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | TUNNUSTAB väärtuslikku tööd ja algatusi, mida on digitehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti kasutamise alal tehtud Euroopa Nõukogus ja selle institutsioonides, nagu Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon ja tehisintellekti ajutine komitee, ning muudel foorumitel, nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, ning RÕHUTAB sidususe ja koostöö tähtsust selles valdkonnas. |
| --- | --- |

52.

---