# Europos Sąjungos L 4/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.004.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 4 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. sausio 9d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.004.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 4

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. sausio 9d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2013/4/Euratomas |
| | * | 2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos | 1 |
| Susitarimas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos | 3 |
| | | 2013/5/ES |
| | * | 2012 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo | 13 |
| Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolas | 15 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 6/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantis Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2013 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 7/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės (
  1
  ) | 36 |
| | | 2013 m. sausio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 8/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 38 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/6/ES |
| | * | 2012 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti | 40 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2013/4/Euratomas

*

2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

1

Susitarimas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

3

2013/5/ES

*

2012 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo

13

Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolas

15

REGLAMENTAI

*

2013 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 6/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantis Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (
  1
  )

1

34

*

2013 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 7/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės (
  1
  )

1

36

2013 m. sausio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 8/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

38

SPRENDIMAI

2013/6/ES

*

2012 m. gruodžio 4 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. gruodžio 11 d.

kuriuo pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

(2013/4/Euratomas)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | vadovaudamasi Tarybos derybų nurodymais, Europos Komisija derėjosi dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(1)

vadovaudamasi Tarybos derybų nurodymais, Europos Komisija derėjosi dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (toliau – Susitarimas);

| (2) | reikėtų pritarti, kad Europos Komisija sudarytų Susitarimą, |
| --- | --- |

(2)

reikėtų pritarti, kad Europos Komisija sudarytų Susitarimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

Pritariama, kad Europos Komisija sudarytų Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos.

Patvirtinamas šio sprendimo priede pateiktas Europos Komisijos pareiškimas Europos atominės energijos bendrijos vardu, kurį sudarant Susitarimą pateikė Europos Komisijos atstovas.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. D. MAVROYIANNIS

---

PRIEDAS

Europos Komisijos pareiškimas Europos atominės energijos bendrijos vardu

Šveicarijos Konfederacijos atstovai paprašė Europos Komisijos patvirtinti, kad įnašo, kurį Šveicarijos Konfederacija turėtų įnešti už 2012 m. visos Euratomo mokslinių tyrimų veiklos reikmėms, visa suma neviršys 55 milijonų CHF.

Europos Komisija patvirtina, kad remiantis atitinkamais statistiniais duomenimis ir atsižvelgiant į proporcingumo veiksnius, taikomus apskaičiuojant įnašus, kurių laukiama iš Šveicarijos Konfederacijos už 2012 metus visoms Euratomo mokslinių tyrimų veiklos reikmėms, įskaitant tą, kuri vykdyta iki šio Susitarimo sudarymo, visa Šveicarijos Konfederacijos už 2012 m. mokėtina suma neviršys 55 milijonų CHF.

---

SUSITARIMAS

dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos

EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJA

(toliau – Euratomas),

atstovaujama Europos Komisijos (toliau – Komisija),

viena šalis,

ir

ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA,

(toliau – Šveicarija), atstovaujama Šveicarijos Federacinės Tarybos,

kita šalis

(toliau – Šalys),

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad glaudūs Šveicarijos ir Euratomo ryšiai yra naudingi Šalims;

ATSIŽVELGDAMOS į mokslinių ir technologinių tyrimų svarbą Šalims ir jų abipusį suinteresuotumą bendradarbiauti šioje srityje siekiant geriau panaudoti išteklius ir išvengti nereikalingo dubliavimo;

KADANGI Šalys šiuo metu įgyvendina mokslinių tyrimų programas bendro intereso srityse;

KADANGI Šalys suinteresuotos abipusiškai naudingai bendradarbiauti įgyvendinant tas programas;

ATSIŽVELGDAMOS į Šalių interesą skatinti savo subjektus, užsiimančius moksliniais tyrimais, įsitraukti į kitos Šalies vykdomus mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir mokymo veiklą;

KADANGI Europos atominės energijos bendrija ir Šveicarija 1978 m. sudarė susitarimą dėl bendradarbiavimo kontroliuojamos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje (toliau – Sintezės susitarimas);

KADANGI 1986 m. sausio 8 d. Šalys sudarė bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje, kuris įsigaliojo 1987 m. liepos 17 d. (toliau – Bendrasis susitarimas);

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Bendrojo susitarimo 6 straipsnyje nustatyta, kad Bendrojo susitarime numatytas bendradarbiavimas įgyvendintinas atitinkamais susitarimais;

KADANGI 2007 m. birželio 25 d. Europos Sąjunga ir Šveicarija pasirašė mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 2008 m. vasario 28 d., o retroaktyviai taikyti pradėtas 2007 m. sausio 1 d.;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad to susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje numatyta pratęsti šio susitarimo galiojimo laiką arba pakartotinai dėl jo derėtis numatant dalyvavimą naujose daugiametėse mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiose programose tarpusavyje suderintomis sąlygomis;

KADANGI 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa, kuria taip pat prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo, buvo priimta Tarybos sprendimu 2012/92/Euratomas (1), Reglamentu (Euratomas) Nr. 139/2012 (2) ir Tarybos sprendimais 2012/94/Euratomas (3) ir 2012/95/Euratomas (4) (toliau – 2012–2013 m. Euratomo bendroji programa);

KADANGI, laikantis Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties nuostatų, Susitarimas ir visa pagal jį vykdoma veikla nedarys poveikio valstybėms narėms suteiktiems įgaliojimams imtis dvišalių veiksmų kartu su Šveicarija mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse ir tam tikrais atvejais tuo tikslu sudaryti susitarimus;

KADANGI Euratomas sudarė Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą. Pagal to susitarimo 21 straipsnį ir 2007 m. lapkričio 22 d. Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimus pasikeičiant laiškais dėl ITER susitarimo, Susitarimo dėl ITER organizacijos privilegijų ir imunitetų ir Platesnio požiūrio veiklos susitarimo taikymo Šveicarijos teritorijoje ir dėl Šveicarijos narystės Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrojoje įmonėje sudarymo, Susitarimas taikomas Šveicarijai, kuri Euratomo branduolių sintezės programoje dalyvauja tikrosios asocijuotosios trečiosios šalies teise.

KADANGI Euratomas yra 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu įsteigtos Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narys. Pagal to sprendimo 2 straipsnį ir 2007 m. lapkričio 22 d. Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimus pasikeičiant laiškais dėl ITER susitarimo, Susitarimo dėl ITER organizacijos privilegijų ir imunitetų ir Platesnio požiūrio veiklos susitarimo taikymo Šveicarijos teritorijoje ir dėl Šveicarijos narystės Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrojoje įmonėje sudarymo, Šveicarija tapo bendrosios įmonės nare kaip trečioji šalis, kurios mokslinių tyrimų programa susieta su Euratomo branduolių sintezės programa.

KADANGI Euratomas sudarė Europos atominės energijos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimą bendrai vykdyti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje. Pagal to susitarimo 26 straipsnį Susitarimas taikomas Šveicarijai, kuri Euratomo branduolių sintezės programoje dalyvauja kaip tikroji asocijuotoji trečioji šalis.

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Įgyvendinant 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą Šveicarija dalyvauja taip, kaip nustatyta šiame susitarime, nepažeisdama Sintezės susitarimo nuostatų.

Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti visose specialiosiose programose pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą.

2.   Šveicarijos juridiniai subjektai gali dalyvauti Europos Sąjungos jungtinio tyrimų centro veikloje, jei tokiam dalyvavimui netaikoma 1 dalis.

3.   Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, įskaitant Jungtinį tyrimų centrą, gali dalyvauti mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose Šveicarijoje, jei jų temos atitinka 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos programų temas.

4.   Šiame susitarime juridinis subjektas yra fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas pagal nacionalinius įstatymus, galiojančius jo įsteigimo vietoje arba pagal Europos Sąjungos teisę, turintis *teisinį subjektiškumą ir galintis savo vardu įgyti ir turėti bet kokias teises bei pareigas. Juridiniams asmenims, inter alia, priskiriami universitetai, mokslinių tyrimų organizacijos, pramonės įmonės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, ir fiziniai asmenys.

2 straipsnis

Bendradarbiavimo formos ir priemonės

Bendradarbiavimo formos yra tokios:

| 1. | Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai dalyvauja visose specialiosiose programose, patvirtintose pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą sąlygomis, nustatytomis Europos bendrijos įmonių, mokslinio tyrimo centrų ir universitetų dalyvavimą Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo veikloje reglamentuojančiose taisyklėse. |
| --- | --- |

1.

Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai dalyvauja visose specialiosiose programose, patvirtintose pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą sąlygomis, nustatytomis Europos bendrijos įmonių, mokslinio tyrimo centrų ir universitetų dalyvavimą Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo veikloje reglamentuojančiose taisyklėse.

| 2. | Šveicarija skiria finansinį įnašą į programų, priimtų 2012–2013 m. Euratomo bendrajai programai įgyvendinti, biudžetą, kaip apibrėžta B priede. |
| --- | --- |

2.

Šveicarija skiria finansinį įnašą į programų, priimtų 2012–2013 m. Euratomo bendrajai programai įgyvendinti, biudžetą, kaip apibrėžta B priede.

| 3. | Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys dalyvauja Federacinės Tarybos patvirtintose Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, kurių temos atitinka 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos temas, Šveicarijos norminiuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis pagal susitarimą su konkretaus projekto partneriais bei atitinkamos Šveicarijos programos vadovybe. Jei Šveicarijos atitinkamuose norminiuose teisės aktuose nenumatyta kitaip, Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, padengia savo išlaidas, įskaitant projekto bendrųjų valdymo ir administravimo išlaidų savo santykinę dalį. |
| --- | --- |

3.

Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys dalyvauja Federacinės Tarybos patvirtintose Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, kurių temos atitinka 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos temas, Šveicarijos norminiuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis pagal susitarimą su konkretaus projekto partneriais bei atitinkamos Šveicarijos programos vadovybe. Jei Šveicarijos atitinkamuose norminiuose teisės aktuose nenumatyta kitaip, Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, padengia savo išlaidas, įskaitant projekto bendrųjų valdymo ir administravimo išlaidų savo santykinę dalį.

| 4. | Bendradarbiaudamos Šalys gali ne tiktai laiku pateikti informaciją ir dokumentus, susijusius su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ir Šveicarijos programų ir (arba) projektų įgyvendinimu, bet ir:






  a) | reguliariai keistis nuomonėmis apie mokslinių tyrimų politikos gaires ir prioritetus bei planus Šveicarijoje ir Euratome; |
| --- | --- | --- |

4.

Bendradarbiaudamos Šalys gali ne tiktai laiku pateikti informaciją ir dokumentus, susijusius su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ir Šveicarijos programų ir (arba) projektų įgyvendinimu, bet ir:

a)

reguliariai keistis nuomonėmis apie mokslinių tyrimų politikos gaires ir prioritetus bei planus Šveicarijoje ir Euratome;

| b) | keistis nuomonėmis apie bendradarbiavimo perspektyvas ir plėtojimą; |
| --- | --- |

b)

keistis nuomonėmis apie bendradarbiavimo perspektyvas ir plėtojimą;

| c) | laiku keistis informacija apie mokslinio tyrimo programų ir projektų įgyvendinimą Šveicarijoje ir Euratome ir apie darbo, atlikto pagal šį susitarimą, rezultatus; |
| --- | --- |

c)

laiku keistis informacija apie mokslinio tyrimo programų ir projektų įgyvendinimą Šveicarijoje ir Euratome ir apie darbo, atlikto pagal šį susitarimą, rezultatus;

| d) | rengti bendrus susitikimus; |
| --- | --- |

d)

rengti bendrus susitikimus;

| e) | organizuoti mokslininkų, inžinierių ir technologų susitikimus; |
| --- | --- |

e)

organizuoti mokslininkų, inžinierių ir technologų susitikimus;

| f) | palaikyti reguliarius programos ar projekto lyderių Šveicarijoje ir Euratome ryšius ir tęstinius santykius; |
| --- | --- |

f)

palaikyti reguliarius programos ar projekto lyderių Šveicarijoje ir Euratome ryšius ir tęstinius santykius;

| g) | užtikrinti ekspertų dalyvavimą seminaruose, simpoziumuose ir praktiniuose užsiėmimuose. |
| --- | --- |

g)

užtikrinti ekspertų dalyvavimą seminaruose, simpoziumuose ir praktiniuose užsiėmimuose.

3 straipsnis

Pritaikymas

Bendradarbiavimas bet kada gali būti pritaikytas ir išplėstas abipusiu Šalių susitarimu.

4 straipsnis

Teisės ir įsipareigojimai intelektinės nuosavybės srityje

1.   Laikantis A priedo ir galiojančių teisės aktų, Šveicarijoje įsikūrę juridiniai subjektai, dalyvaujantys 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, su tokiu dalyvavimu susijusios informacijos ir intelektinės nuosavybės valdymo, naudojimo ir sklaidos srityje turi tokias pačias teises ir pareigas kaip ir Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai.

2.   Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, kaip numatyta 2 straipsnio 3 dalyje, su tokiu dalyvavimu susijusios informacijos ir intelektinės nuosavybės valdymo, naudojimo ir sklaidos srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus, kaip ir Šveicarijoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys tose programose ir (arba) projektuose.

5 straipsnis

Finansinės nuostatos

Taisyklės, reglamentuojančios Šveicarijos finansinį įnašą, yra nustatytos B priede.

6 straipsnis

Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas

1.   Bendruoju susitarimu įsteigtas Šveicarijos ir Bendrijų mokslinių tyrimų komitetas tikrina, vertina ir užtikrina tinkamą šio susitarimo vykdymą. Komitetui pateikiami visi klausimai, susiję su šio susitarimo vykdymu ar aiškinimu.

2.   Komitetas gali nuspręsti pakeisti C priede pateikiamas nuorodas į Europos Sąjungos ir (arba) Euratomo teisės aktus.

7 straipsnis

Dalyvavimas

1.   Nepažeidžiant 4 straipsnio nuostatų, Šveicarijoje įsteigti juridiniai asmenys, dalyvaujantys 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, turi tokias pat sutartines teises ir įsipareigojimus, kaip ir Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys.

2.   Šveicarijoje įsteigtiems juridiniams subjektams taikomos pasiūlymų pateikimo bei vertinimo ir dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą skyrimo ir sudarymo sąlygos yra tokios pačios kaip tos, kurios taikomos dotacijų susitarimams ir (arba) sutartims, pagal tas programas sudarytoms su Europos Sąjungoje įsteigtais juridiniais subjektais.

3.   Šveicarijai, kaip asocijuotajai šaliai, leidžiama siūlyti vertintojus pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą laikantis Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės.

4.   Nepažeidžiant 1 straipsnio 3 dalies, 2 straipsnio 3 dalies ir 4 straipsnio 2 dalies nuostatų ir galiojančių teisės aktų ir darbo tvarkos taisyklių, Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai gali dalyvauti Šveicarijos mokslinių tyrimų programų, nurodytų 2 straipsnio 3 dalyje, programose ir (arba) projektuose tomis pat sąlygomis kaip Šveicarijos partneriai. Šveicarijos valdžios institucijos gali nustatyti, kad projekte gali dalyvauti vienas ar keli Europos Sąjungoje įsteigti juridiniai subjektai su sąlyga, kad kartu dalyvaus bent vienas Šveicarijos subjektas.

8 straipsnis

Judumas

Kiekviena Šalis įsipareigoja pagal esamus norminius teisės aktus ir galiojančius susitarimus užtikrinti riboto skaičiaus savo mokslo darbuotojų, dalyvaujančių šiame Susitarime numatytoje veikloje, įvažiavimą ir buvimą Šveicarijoje ir Europos Sąjungoje, kiek tai būtina atitinkamai veiklai sėkmingai įgyvendinti.

9 straipsnis

Persvarstymas ir tolesnis bendradarbiavimas

1.   Jei Euratomas nusprendžia persvarstyti ar išplėsti savo mokslinių tyrimų programas, šis susitarimas gali būti persvarstytas arba išplėstas tarpusavyje suderintomis sąlygomis. Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis dėl kiekvieno tokio pakeitimo ar išplėtimo, taip pat klausimais, kurie daro tiesioginį ar netiesioginį poveikį Šveicarijos bendradarbiavimui srityse, kurias apima 2012–2013 m. Euratomo bendroji programa. Apie tikslų persvarstytų ar išplėstų programų turinį Šveicarijai pranešama per dvi savaites nuo tos dienos, kai jas priima Euratomas. Jei mokslinių tyrimų programa persvarstoma arba išplečiama, Šveicarija gali nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius. Šalys apie ketinimą nutraukti arba pratęsti šį Susitarimą praneša per tris mėnesius nuo Euratomo sprendimo priėmimo dienos.

2.   Jei Euratomas priimtų naują daugiametę bendrąją mokslinių tyrimų ir mokymo programą, šio susitarimo galiojimas gali būti pratęstas arba dėl jo gali būti surengtos naujos derybos Šalių tarpusavyje suderintomis sąlygomis. 6 straipsnyje nurodytame Šveicarijos ir Europos Sąjungos mokslinių tyrimų komitete Šalys keičiasi informacija ir nuomonėmis apie tokių programų rengimą arba apie kitą esamą ir būsimą mokslinių tyrimų veiklą.

10 straipsnis

Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais

1.   Šio susitarimo nuostatos taikomos nedarant poveikio privalumams, numatytų kituose tarptautiniuose susitarimuose, saistančiuose vieną iš Šalių ir taikomuose tik tos Šalies teritorijoje įsteigtiems juridiniams subjektams.

2.   Juridinis subjektas, įsteigtas valstybėje, kuri asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, pagal šį susitarimą naudojasi tokiomis pat teisėmis ir turi tokius pat įsipareigojimus kaip valstybėje narėje įsteigti juridiniai subjektai, su sąlyga, kad asocijuotoji šalis, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, yra davusi sutikimą suteikti Šveicarijos juridiniams subjektams tokias pačias teises ir įsipareigojimus.

11 straipsnis

Teritorinis taikymas

Šis Susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose taikoma Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, taip pat Šveicarijos teritorijai.

12 straipsnis

Priedai

A, B ir C priedai yra neatskiriama šio susitarimo dalis.

13 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šį susitarimą Šalys ratifikuoja arba sudaro pagal atitinkamas savo taisykles. Jis įsigalioja tą dieną, kai gaunamas paskutinis pranešimas apie tai, kad užbaigtos reikiamos vidaus procedūros.

2.   Šis susitarimas taikomas nuo 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos pradžios iki 2013 m. gruodžio 31 d. Nepaisant 5 dalies, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. bet kuri Šalis gali nutraukti susitarimą, apie tai pranešusi raštu. Tokiu atveju susitarimo taikymas nutraukiamas 2012 m. gruodžio 31 d.

3.   Jei pagal 2 dalį susitarimas nebetaikomas nuo 2012 m. gruodžio 31 d., Euratomas vykdo savo įsipareigojimus Šveicarijos gavėjams, prisiimtus iki tol, kai viena iš Šalių gavo kitos Šalies pranešimą pagal 2 dalį. Jei Šveicarija nutraukia šį susitarimą pagal 2 dalį, ji sumoka Euratomui kompensaciją, prilygstančią sumai, kurią Euratomas buvo įsipareigojęs mokėti 2013 m. Šveicarijos gavėjams iki tol, kai gavo Šveicarijos pranešimą. Ši kompensacija sumokama ne vėliau kaip per 45 dienas po to, kai Komisija išsiunčia prašymą. Atitinkamai taikomas B priedo II.2 punktas. Šalys dėl visų kitų pasekmių sprendžia bendru sutarimu.

4.   Šis susitarimas gali būti iš dalies pakeistas tik bendru rašytiniu abiejų Šalių susitarimu. Pakeitimų įsigaliojimo tvarka yra tokia pat, kaip šio susitarimo įsigaliojimui taikoma tvarka.

5.   Kiekviena Šalis gali bet kada nutraukti šį susitarimą, pranešusi apie tai raštu ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius.

6.   Projektai ir veikla, vykdomi nutraukiant šį susitarimą ir (arba) pasibaigus jo galiojimui, šiame susitarime nustatytomis sąlygomis tęsiami iki pabaigos. Šalys dėl visų kitų nutraukimo pasekmių sprendžia bendru sutarimu.

Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra autentiški.

---

(1)  OL L 47, 2012 2 18, p. 25.

1

(2)  OL L 47, 2012 2 18, p. 1.

2

(3)  OL L 47, 2012 2 18, p. 33.

3

(4)  OL L 47, 2012 2 18, p. 40.

4

A PRIEDAS

INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISIŲ PRISKYRIMO PRINCIPAI

I.   Taikymo sritis

Šiame susitarime intelektinė nuosavybė suprantama taip, kaip ji apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje.

Šiame susitarime žinios suprantamos kaip rezultatai, įskaitant informaciją, neatsižvelgiant į tai, ar ji gali būti apsaugota arba ne, taip pat su tokia informacija susijusios autorių teisės ar teisės, atsiradusios pateikus gauti patentų, dizaino, augalų veislių, papildomų apsaugos sertifikatų paraiškas ar juos išdavus arba panašias apsaugos formas.

II.   Šalių juridinių asmenų intelektinės nuosavybės teisės

| 1. | Kiekviena Šalis užtikrina, kad kitos Šalies juridinių subjektų, dalyvaujančių šiuo susitarimu numatytoje veikloje, intelektinės nuosavybės teisės, taip pat dėl tokio dalyvavimo atsirandančios teisės ir įsipareigojimai būtų vertinami pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, taikomas Šalims, visų pirma pagal TRIPS sutartį (Pasaulio prekybos organizacijos administruojamą sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba), Berno konvenciją (1971 m. Paryžiaus aktą) ir Paryžiaus konvenciją (1967 m. Stokholmo aktą). |
| --- | --- |

1.

Kiekviena Šalis užtikrina, kad kitos Šalies juridinių subjektų, dalyvaujančių šiuo susitarimu numatytoje veikloje, intelektinės nuosavybės teisės, taip pat dėl tokio dalyvavimo atsirandančios teisės ir įsipareigojimai būtų vertinami pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, taikomas Šalims, visų pirma pagal TRIPS sutartį (Pasaulio prekybos organizacijos administruojamą sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba), Berno konvenciją (1971 m. Paryžiaus aktą) ir Paryžiaus konvenciją (1967 m. Stokholmo aktą).

| 2. | Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys netiesioginiuose 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos veiksmuose, pagal 1 punktą turi intelektinės nuosavybės teises ir įsipareigojimus, nustatytus 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 139/2012 (1) ir dotacijų susitarimu ir (arba) sutartimi su Euratomu. |
| --- | --- |

2.

Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys netiesioginiuose 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos veiksmuose, pagal 1 punktą turi intelektinės nuosavybės teises ir įsipareigojimus, nustatytus 2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 139/2012 (1) ir dotacijų susitarimu ir (arba) sutartimi su Euratomu.

| 3. | Europos Sąjungos valstybėje narėje įsteigti ir Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose dalyvaujantys juridiniai subjektai intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus kaip Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys šiose mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, pagal 1 punktą. |
| --- | --- |

3.

Europos Sąjungos valstybėje narėje įsteigti ir Šveicarijos mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose dalyvaujantys juridiniai subjektai intelektinės nuosavybės srityje turi tokias pačias teises ir įsipareigojimus kaip Šveicarijoje įsteigti juridiniai subjektai, dalyvaujantys šiose mokslinių tyrimų programose ir (arba) projektuose, pagal 1 punktą.

III.   Šalių intelektinės nuosavybės teisės

| 1. | Jei nėra kitokio šalių susitarimo, tai vykdant veiklą, kurios buvo imtasi pagal šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalį, Šalių sukurtoms žinioms taikomos tokios taisyklės:






  a) | žinias sukurianti Šalis yra jų savininkė. Kai negalima nustatyti, kokia kūrinio žinių dalis priklauso Šaliai, Šalys yra šių žinių bendrasavininkės; |
| --- | --- | --- |

1.

Jei nėra kitokio šalių susitarimo, tai vykdant veiklą, kurios buvo imtasi pagal šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalį, Šalių sukurtoms žinioms taikomos tokios taisyklės:

a)

žinias sukurianti Šalis yra jų savininkė. Kai negalima nustatyti, kokia kūrinio žinių dalis priklauso Šaliai, Šalys yra šių žinių bendrasavininkės;

| b) | Šalis, kuri yra žinių savininkė, suteikia kitai Šaliai teisę gauti tas žinias šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalyje numatytai veiklai vykdyti. Už teisę gauti žinias suteikimą neimamas joks mokestis. |
| --- | --- |

b)

Šalis, kuri yra žinių savininkė, suteikia kitai Šaliai teisę gauti tas žinias šio susitarimo 2 straipsnio 4 dalyje numatytai veiklai vykdyti. Už teisę gauti žinias suteikimą neimamas joks mokestis.

| 2. | Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, Šalių mokslinės literatūros darbams taikomos šios taisyklės:






  a) | kai viena Šalis žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, garso ir vaizdo medžiagoje bei programinėje įrangoje paskelbia pagal šį susitarimą vykdomos veiklos duomenis, informaciją ir techninius bei mokslinius rezultatus, kitai Šaliai suteikiama pasaulinė, neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija šiuos kūrinius versti, adaptuoti, perduoti ir viešai platinti; |
| --- | --- | --- |

2.

Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, Šalių mokslinės literatūros darbams taikomos šios taisyklės:

a)

kai viena Šalis žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, garso ir vaizdo medžiagoje bei programinėje įrangoje paskelbia pagal šį susitarimą vykdomos veiklos duomenis, informaciją ir techninius bei mokslinius rezultatus, kitai Šaliai suteikiama pasaulinė, neišimtinė, neatšaukiama ir nemokama licencija šiuos kūrinius versti, adaptuoti, perduoti ir viešai platinti;

| b) | visose autorių teisių saugomų duomenų ir informacijos kopijose, padarytose pagal šį skirsnį ir skirtose viešai skelbti, turi būti nurodytas autoriaus ar autorių pavardės, nebent autorius būtų aiškiai atsisakęs įvardijimo. Ant kopijų taip pat aiškiai matomai pateikiama nuoroda į bendrą Šalių paramą. |
| --- | --- |

b)

visose autorių teisių saugomų duomenų ir informacijos kopijose, padarytose pagal šį skirsnį ir skirtose viešai skelbti, turi būti nurodytas autoriaus ar autorių pavardės, nebent autorius būtų aiškiai atsisakęs įvardijimo. Ant kopijų taip pat aiškiai matomai pateikiama nuoroda į bendrą Šalių paramą.

| 3. | Jei nėra kitokio Šalių susitarimo, neskelbtinai Šalių informacijai taikomos tokios taisyklės:






  a) | kiekviena Šalis, perduodama kitai Šaliai su šiame susitarime numatyta veikla susijusią informaciją, nurodo informaciją, kurios nepageidauja viešai skelbti; |
| --- | --- | --- |

3.

Jei nėra kitokio Šalių susitarimo, neskelbtinai Šalių informacijai taikomos tokios taisyklės:

a)

kiekviena Šalis, perduodama kitai Šaliai su šiame susitarime numatyta veikla susijusią informaciją, nurodo informaciją, kurios nepageidauja viešai skelbti;

| b) | Šalis, gaunanti tokią informaciją, specifiniais šio susitarimo taikymo tikslais savo atsakomybe gali perduoti neskelbtiną informaciją jai pavaldžioms institucijoms ar asmenims; |
| --- | --- |

b)

Šalis, gaunanti tokią informaciją, specifiniais šio susitarimo taikymo tikslais savo atsakomybe gali perduoti neskelbtiną informaciją jai pavaldžioms institucijoms ar asmenims;

| c) | iš anksto gavusi rašytinį sutikimą iš Šalies, pateikiančios neskelbtiną informaciją, gaunančioji Šalis gali išplatinti tokią informaciją plačiau nei galėtų tuo atveju, kuris nurodytas b papunktyje. Šalys bendradarbiauja nustatydamos išankstinio rašytinio sutikimo, reikalingo platesniam skelbimui, prašymo ir gavimo tvarką; kiekviena Šalis duoda tokį sutikimą, atsižvelgdama į tai, kiek leidžiama pagal jos vidaus politikos sritis ir įstatymus bei kitus teisės aktus; |
| --- | --- |

c)

iš anksto gavusi rašytinį sutikimą iš Šalies, pateikiančios neskelbtiną informaciją, gaunančioji Šalis gali išplatinti tokią informaciją plačiau nei galėtų tuo atveju, kuris nurodytas b papunktyje. Šalys bendradarbiauja nustatydamos išankstinio rašytinio sutikimo, reikalingo platesniam skelbimui, prašymo ir gavimo tvarką; kiekviena Šalis duoda tokį sutikimą, atsižvelgdama į tai, kiek leidžiama pagal jos vidaus politikos sritis ir įstatymus bei kitus teisės aktus;

| d) | nedokumentinė viešai neskelbtina informacija ar kita konfidenciali informacija, pateikta per seminarus ar kitokius Šalių atstovų susitikimus, surengtus pagal šį susitarimą, arba informacija, atsiradusi skiriant darbuotojus, naudojant įrangą ar atliekant netiesioginius veiksmus, turi likti konfidenciali, jei tos neskelbtinos, konfidencialios arba kitos konfidencialios ar slaptos informacijos gavėjas buvo informuotas apie konfidencialų tos informacijos pobūdį prieš pateikiant tokią informaciją a punkte nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

d)

nedokumentinė viešai neskelbtina informacija ar kita konfidenciali informacija, pateikta per seminarus ar kitokius Šalių atstovų susitikimus, surengtus pagal šį susitarimą, arba informacija, atsiradusi skiriant darbuotojus, naudojant įrangą ar atliekant netiesioginius veiksmus, turi likti konfidenciali, jei tos neskelbtinos, konfidencialios arba kitos konfidencialios ar slaptos informacijos gavėjas buvo informuotas apie konfidencialų tos informacijos pobūdį prieš pateikiant tokią informaciją a punkte nustatyta tvarka;

| e) | kiekviena Šalis užtikrina, kad neskelbtina informacija, kurią ji gauna pagal a ir d punktus, būtų apsaugota pagal šį susitarimą. Jei viena Šalis sužino, kad nesugebės, ar tikėtina, kad nesugebės laikytis a ir d nuostatų dėl informacijos neskelbimo, ji turi nedelsdama apie tai informuoti kitą Šalį. Šalys tarpusavyje konsultuojasi siekdamos nustatyti, kokių tinkamų veiksmų turi būti imtasi. |
| --- | --- |

e)

kiekviena Šalis užtikrina, kad neskelbtina informacija, kurią ji gauna pagal a ir d punktus, būtų apsaugota pagal šį susitarimą. Jei viena Šalis sužino, kad nesugebės, ar tikėtina, kad nesugebės laikytis a ir d nuostatų dėl informacijos neskelbimo, ji turi nedelsdama apie tai informuoti kitą Šalį. Šalys tarpusavyje konsultuojasi siekdamos nustatyti, kokių tinkamų veiksmų turi būti imtasi.

---

(1)  OL L 47, 2012 2 18, p. 1.

B PRIEDAS

ŠVEICARIJOS ĮNAŠUI TAIKOMOS FINANSINĖS TAISYKLĖS

I.   Finansinio dalyvavimo apibrėžimas

| 1. | Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos finansinio įnašo į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, išskyrus Euratomo sintezės programą, dydis, yra nustatomas apskaičiuojant Šveicarijos bendrojo vidaus produkto ir Europos Sąjungos valstybių narių bendrojo vidaus produkto sumos santykį pagal rinkos kainas. Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos įnašas į Sintezės programą, ir toliau skaičiuojamas pagal Sintezės susitarimą. Šie santykiai apskaičiuojami pagal tų pačių metų naujausius Eurostato statistinius duomenis, kurie prieinami paskelbus Europos Sąjungos biudžeto projektą. |
| --- | --- |

1.

Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos finansinio įnašo į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, išskyrus Euratomo sintezės programą, dydis, yra nustatomas apskaičiuojant Šveicarijos bendrojo vidaus produkto ir Europos Sąjungos valstybių narių bendrojo vidaus produkto sumos santykį pagal rinkos kainas. Proporcingumo veiksnys, nuo kurio priklauso Šveicarijos įnašas į Sintezės programą, ir toliau skaičiuojamas pagal Sintezės susitarimą. Šie santykiai apskaičiuojami pagal tų pačių metų naujausius Eurostato statistinius duomenis, kurie prieinami paskelbus Europos Sąjungos biudžeto projektą.

| 2. | Komisija kartu su atitinkama aiškinamojo pobūdžio informacija Šveicarijai nedelsdama praneša:






  a) | 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą 2013 m. atitinkančias įsipareigojimų asignavimų sumas Europos Sąjungos biudžeto projekto išlaidų suvestinėje; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisija kartu su atitinkama aiškinamojo pobūdžio informacija Šveicarijai nedelsdama praneša:

a)

2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą 2013 m. atitinkančias įsipareigojimų asignavimų sumas Europos Sąjungos biudžeto projekto išlaidų suvestinėje;

| b) | numatomą įnašų sumą, nustatytą pagal Europos Sąjungos biudžeto projektą ir atitinkančią Šveicarijos dalyvavimą 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje 2013 m. |
| --- | --- |

b)

numatomą įnašų sumą, nustatytą pagal Europos Sąjungos biudžeto projektą ir atitinkančią Šveicarijos dalyvavimą 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje 2013 m.

| 3. | Galutinai patvirtinus 2013 m. bendrąjį biudžetą, Komisija informuoja Šveicariją apie minėtąsias sumas išlaidų suvestinėje. |
| --- | --- |

3.

Galutinai patvirtinus 2013 m. bendrąjį biudžetą, Komisija informuoja Šveicariją apie minėtąsias sumas išlaidų suvestinėje.

| 4. | Šveicarijos finansinis įnašas, susijęs su jos dalyvavimu 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, nustatomas kaip papildoma dalis, pridedama prie sumos, kasmet skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimams, skirtiems padengti Komisijos finansinius įsipareigojimus, atsiradusius dėl įvairių darbų, reikalingų šiame susitarime numatytoms programoms ir veikloms vykdyti, valdyti ir įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.

Šveicarijos finansinis įnašas, susijęs su jos dalyvavimu 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje, nustatomas kaip papildoma dalis, pridedama prie sumos, kasmet skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimams, skirtiems padengti Komisijos finansinius įsipareigojimus, atsiradusius dėl įvairių darbų, reikalingų šiame susitarime numatytoms programoms ir veikloms vykdyti, valdyti ir įgyvendinti.

II.   Mokėjimo tvarka

| 1. | Vėliausiai 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2012 m. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti Šveicarijos įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo atitinkamo mokėjimo reikalavimo gavimo. Apskaičiuojant 2012 m. sumą Šveicarijos frankais Komisijos taikomas Šveicarijos franko ir euro keitimo kursas yra Europos centrinio banko praėjusio mėnesio priešpaskutinę dieną paskelbtas rinkos kursas arba, jei tokių yra, tai datai artimą dieną iš delegacijų gautas ar kituose atitinkamuose šaltiniuose nurodytas kursas.
  Jei šis Susitarimas baigia galioti ne 2012 m. gruodžio 31 d. pagal 13 straipsnio 2 dalį, Komisija po 2013 m. liepos 1 d. ir ne vėliau kaip 2013 m. lapkričio mėn. pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2013 m. ir nustatytą laikantis šio priedo 1.1 punktu. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti tą įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo reikalavimo gavimo. |
| --- | --- |

1.

Vėliausiai 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2012 m. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti Šveicarijos įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo atitinkamo mokėjimo reikalavimo gavimo. Apskaičiuojant 2012 m. sumą Šveicarijos frankais Komisijos taikomas Šveicarijos franko ir euro keitimo kursas yra Europos centrinio banko praėjusio mėnesio priešpaskutinę dieną paskelbtas rinkos kursas arba, jei tokių yra, tai datai artimą dieną iš delegacijų gautas ar kituose atitinkamuose šaltiniuose nurodytas kursas.

Jei šis Susitarimas baigia galioti ne 2012 m. gruodžio 31 d. pagal 13 straipsnio 2 dalį, Komisija po 2013 m. liepos 1 d. ir ne vėliau kaip 2013 m. lapkričio mėn. pateikia Šveicarijai mokėjimo reikalavimą, atitinkantį pastarosios įnašą pagal šį susitarimą už 2013 m. ir nustatytą laikantis šio priedo 1.1 punktu. Šiame mokėjimo reikalavime nurodoma sumokėti tą įnašą ne vėliau kaip per 30 dienų nuo reikalavimo gavimo.

| 2. | Šveicarijos įnašas už 2012 m. mokamas Šveicarijos frankais, o už 2013 m. yra apskaičiuojamas ir mokamas eurais į Komisijos mokėjimo reikalavime nurodytą banko sąskaitą. |
| --- | --- |

2.

Šveicarijos įnašas už 2012 m. mokamas Šveicarijos frankais, o už 2013 m. yra apskaičiuojamas ir mokamas eurais į Komisijos mokėjimo reikalavime nurodytą banko sąskaitą.

| 3. | Pagal šį susitarimą Šveicarija atsiskaito pagal 1 dalyje nurodytą grafiką. Pavėlavus sumokėti skaičiuojamos palūkanos, kurių dydis lygus vieno mėnesio tarpbankinės rinkos palūkanų normai (EURIBOR), nurodomai Reuters EURIBOR01 puslapyje („Telerate“ 248 puslapyje). Ši norma padidinama 1,5 procentinio punkto už kiekvieną mėnesį, kurį vėluojama sumokėti. Padidinta palūkanų norma taikoma visam vėlavimo laikotarpiui. Tačiau palūkanos skaičiuojamos tik tuo atveju, jei įnašas sumokamas praėjus 1 dalyje nurodytiems mokėjimo terminams. |
| --- | --- |

3.

Pagal šį susitarimą Šveicarija atsiskaito pagal 1 dalyje nurodytą grafiką. Pavėlavus sumokėti skaičiuojamos palūkanos, kurių dydis lygus vieno mėnesio tarpbankinės rinkos palūkanų normai (EURIBOR), nurodomai Reuters EURIBOR01 puslapyje („Telerate“ 248 puslapyje). Ši norma padidinama 1,5 procentinio punkto už kiekvieną mėnesį, kurį vėluojama sumokėti. Padidinta palūkanų norma taikoma visam vėlavimo laikotarpiui. Tačiau palūkanos skaičiuojamos tik tuo atveju, jei įnašas sumokamas praėjus 1 dalyje nurodytiems mokėjimo terminams.

| 4. | Šveicarijos atstovų ir ekspertų kelionės išlaidas, susidariusias dėl dalyvavimo mokslinių tyrimų komitetuose ir komitetuose, dalyvaujančiuose įgyvendinant 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, Komisija kompensuoja tokiu pačiu pagrindu ir tokia pačia tvarka, kokia šiuo metu galioja Europos Sąjungos valstybių narių atstovams ir ekspertams. |
| --- | --- |

4.

Šveicarijos atstovų ir ekspertų kelionės išlaidas, susidariusias dėl dalyvavimo mokslinių tyrimų komitetuose ir komitetuose, dalyvaujančiuose įgyvendinant 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą, Komisija kompensuoja tokiu pačiu pagrindu ir tokia pačia tvarka, kokia šiuo metu galioja Europos Sąjungos valstybių narių atstovams ir ekspertams.

III.   Įgyvendinimo sąlygos

| 1. | Šveicarijos finansinis įnašas į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą pagal šį priedą atitinkamais finansiniais metais paprastai nėra keičiamas. |
| --- | --- |

1.

Šveicarijos finansinis įnašas į 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą pagal šį priedą atitinkamais finansiniais metais paprastai nėra keičiamas.

| 2. | Uždarydama kiekvienų finansinių metų (n) sąskaitas ir sudarydama įplaukų ir išlaidų ataskaitą Komisija sureguliuoja su Šveicarijos dalyvavimu susijusias sąskaitas, atsižvelgdama į padarytus pakeitimus, atsiradusius dėl pervedimų, anuliavimų, perkėlimų arba biudžeto papildymo ir pakeitimo per tuos finansinius metus. Tai sureguliuojama kartu su pirmąja (n+1) metų išmoka. Tačiau toks galutinis sureguliavimas turi įvykti ne vėliau kaip iki ketvirtųjų metų, einančių po 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos užbaigimo, liepos mėnesio. Šveicarijos atliktas mokėjimas įskaitomas į Euratomo programas kaip biudžeto įplaukos, priskirtos atitinkamai biudžeto eilutei bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukų ataskaitoje. |
| --- | --- |

2.

Uždarydama kiekvienų finansinių metų (n) sąskaitas ir sudarydama įplaukų ir išlaidų ataskaitą Komisija sureguliuoja su Šveicarijos dalyvavimu susijusias sąskaitas, atsižvelgdama į padarytus pakeitimus, atsiradusius dėl pervedimų, anuliavimų, perkėlimų arba biudžeto papildymo ir pakeitimo per tuos finansinius metus. Tai sureguliuojama kartu su pirmąja (n+1) metų išmoka. Tačiau toks galutinis sureguliavimas turi įvykti ne vėliau kaip iki ketvirtųjų metų, einančių po 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos užbaigimo, liepos mėnesio. Šveicarijos atliktas mokėjimas įskaitomas į Euratomo programas kaip biudžeto įplaukos, priskirtos atitinkamai biudžeto eilutei bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukų ataskaitoje.

IV.   Informavimas

| 1. | Kai ateina mokėjimo už 2013 m. terminas, laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2012 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais.
  Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 30 d., laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2013 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais. |
| --- | --- |

1.

Kai ateina mokėjimo už 2013 m. terminas, laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2012 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais.

Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 30 d., laikantis Komisijos įplaukų ir išlaidų ataskaitos formato parengiama 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos 2013 m. asignavimų ataskaita ir perduodama Šveicarijai informavimo tikslais.

| 2. | Komisija Šveicarijai pateikia statistinius ir visus kitus su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos įgyvendinimu susijusius bendrojo pobūdžio finansinius duomenis, kurie perduodami valstybėms narėms. |
| --- | --- |

2.

Komisija Šveicarijai pateikia statistinius ir visus kitus su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos įgyvendinimu susijusius bendrojo pobūdžio finansinius duomenis, kurie perduodami valstybėms narėms.

C PRIEDAS

2012–2013 m. EURATOMO BENDROJOJE PROGRAMOJE DALYVAUJANČIŲ ŠVEICARIJOS SUBJEKTŲ FINANSINĖ KONTROLĖ

I.   Tiesioginis ryšių palaikymas

Komisija tiesiogiai palaiko ryšius su Šveicarijoje įsteigtais 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos dalyviais ir jų subrangovais. Jie tiesiogiai teikia Komisijai visą tinkamą informaciją ir dokumentus, kuriuos jie turi pateikti remiantis šiame susitarime minėtomis priemonėmis ir joms įgyvendinti sudarytais dotacijų susitarimais ir (arba) sutartimis.

II.   Auditas

| 1. | Pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1081/2010 (2), ir Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (4), taip pat pagal kitus šiame susitarime nurodytus norminius teisės aktus, su Šveicarijoje įsteigtais programos dalyviais sudarytuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse gali būti numatyta, kad Komisijos pareigūnai ar kiti jos įgalioti asmenys bet kuriuo metu dalyvių arba jų subrangovų patalpose gali atlikti mokslinį, finansinį, technologinį ar kitokį auditą. |
| --- | --- |

1.

Pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1081/2010 (2), ir Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (4), taip pat pagal kitus šiame susitarime nurodytus norminius teisės aktus, su Šveicarijoje įsteigtais programos dalyviais sudarytuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse gali būti numatyta, kad Komisijos pareigūnai ar kiti jos įgalioti asmenys bet kuriuo metu dalyvių arba jų subrangovų patalpose gali atlikti mokslinį, finansinį, technologinį ar kitokį auditą.

| 2. | Kad toks auditas būtų atliktas sėkmingai, Komisijos pareigūnams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims suteikiama atitinkama teisė patekti į vietas, prieiti prie darbų ir dokumentų, taip pat prie bet kokios tokiam auditui atlikti būtinos informacijos, įskaitant informaciją elektronine forma. Ši teisė aiškiai nurodyta dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse, sudarytose įgyvendinti šiame susitarime nurodytoms priemonėms. |
| --- | --- |

2.

Kad toks auditas būtų atliktas sėkmingai, Komisijos pareigūnams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims suteikiama atitinkama teisė patekti į vietas, prieiti prie darbų ir dokumentų, taip pat prie bet kokios tokiam auditui atlikti būtinos informacijos, įskaitant informaciją elektronine forma. Ši teisė aiškiai nurodyta dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse, sudarytose įgyvendinti šiame susitarime nurodytoms priemonėms.

| 3. | Europos Audito Rūmai turi tokias pat teises, kaip ir Komisija. |
| --- | --- |

3.

Europos Audito Rūmai turi tokias pat teises, kaip ir Komisija.

| 4. | Auditas gali būti atliekamas pasibaigus 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ar šio Susitarimo terminui, laikantis atitinkamuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

4.

Auditas gali būti atliekamas pasibaigus 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos ar šio Susitarimo terminui, laikantis atitinkamuose dotacijų susitarimuose ir (arba) sutartyse nustatytų sąlygų.

| 5. | Šveicarijos Federacinei audito tarnybai iš anksto pranešama apie Šveicarijos teritorijoje atliksimą auditą. Toks informavimas nėra įstatymuose numatyta sąlyga tokiems auditams atlikti. |
| --- | --- |

5.

Šveicarijos Federacinei audito tarnybai iš anksto pranešama apie Šveicarijos teritorijoje atliksimą auditą. Toks informavimas nėra įstatymuose numatyta sąlyga tokiems auditams atlikti.

III.   Patikrinimai vietoje

| 1. | Laikantis Susitarimo, Komisijai (OLAF) leidžiama Šveicarijos teritorijoje atlikti patikrinimus vietoje ir inspektavimus laikantis Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (6) nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

1.

Laikantis Susitarimo, Komisijai (OLAF) leidžiama Šveicarijos teritorijoje atlikti patikrinimus vietoje ir inspektavimus laikantis Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (6) nurodytų sąlygų.

| 2. | Komisija, rengdamasi atlikti ir atlikdama patikrinimus bei inspektavimus vietoje, glaudžiai bendradarbiauja su Šveicarijos federacine finansų kontrolės įstaiga arba su kitomis Federacinės finansų kontrolės įstaigos paskirtomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, kurias Komisija tinkamu laiku informuoja apie patikrinimų ir inspektavimų objektą, tikslą bei teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikiamą pagalbą. Tuo tikslu Šveicarijos kompetentingų institucijų pareigūnai gali dalyvauti vietoje atliekamame patikrinime ir inspektavime. |
| --- | --- |

2.

Komisija, rengdamasi atlikti ir atlikdama patikrinimus bei inspektavimus vietoje, glaudžiai bendradarbiauja su Šveicarijos federacine finansų kontrolės įstaiga arba su kitomis Federacinės finansų kontrolės įstaigos paskirtomis kompetentingomis Šveicarijos institucijomis, kurias Komisija tinkamu laiku informuoja apie patikrinimų ir inspektavimų objektą, tikslą bei teisinį pagrindą, kad jos galėtų suteikti visą reikiamą pagalbą. Tuo tikslu Šveicarijos kompetentingų institucijų pareigūnai gali dalyvauti vietoje atliekamame patikrinime ir inspektavime.

| 3. | Patikrinimus ir inspektavimus vietoje Komisija ir atitinkamos Šveicarijos valdžios institucijos gali atlikti kartu, jei to pageidauja minėtos Šveicarijos valdžios institucijos. |
| --- | --- |

3.

Patikrinimus ir inspektavimus vietoje Komisija ir atitinkamos Šveicarijos valdžios institucijos gali atlikti kartu, jei to pageidauja minėtos Šveicarijos valdžios institucijos.

| 4. | Jei 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos dalyviai nesutinka, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje, Šveicarijos institucijos, laikydamosi nacionalinių taisyklių, suteikia patikrinimą atliekantiems Komisijos pareigūnams tokią pagalbą, kad šie galėtų atlikti savo pareigą –atlikti patikrinimą arba inspektavimą vietoje. |
| --- | --- |

4.

Jei 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos dalyviai nesutinka, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje, Šveicarijos institucijos, laikydamosi nacionalinių taisyklių, suteikia patikrinimą atliekantiems Komisijos pareigūnams tokią pagalbą, kad šie galėtų atlikti savo pareigą –atlikti patikrinimą arba inspektavimą vietoje.

| 5. | Komisija kuo greičiau praneša Šveicarijos federacinei audito tarnybai apie bet kokį faktą ar įtarimą, susijusį su pažeidimu, apie kurį ji sužinojo atlikdama patikrinimą ar inspektavimą vietoje. Bet kokiu atveju Komisija turi informuoti tą instituciją apie tokių patikrinimų ir inspektavimų rezultatus. |
| --- | --- |

5.

Komisija kuo greičiau praneša Šveicarijos federacinei audito tarnybai apie bet kokį faktą ar įtarimą, susijusį su pažeidimu, apie kurį ji sužinojo atlikdama patikrinimą ar inspektavimą vietoje. Bet kokiu atveju Komisija turi informuoti tą instituciją apie tokių patikrinimų ir inspektavimų rezultatus.

IV.   Informavimas ir konsultacijos

| 1. | Stengdamosi, kad šis priedas būtų tinkamai vykdomas, kompetentingos Šveicarijos ir Bendrijos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš Susitariančiųjų šalių prašymu rengia konsultacijas. |
| --- | --- |

1.

Stengdamosi, kad šis priedas būtų tinkamai vykdomas, kompetentingos Šveicarijos ir Bendrijos institucijos reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš Susitariančiųjų šalių prašymu rengia konsultacijas.

| 2. | Kompetentingos Šveicarijos valdžios institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį joms žinomą faktą ar įtarimą dėl pažeidimo, susijusio su dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių, sudarytų įgyvenant šiame susitarime numatytas priemones, sudarymu ir vykdymu. |
| --- | --- |

2.

Kompetentingos Šveicarijos valdžios institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokį joms žinomą faktą ar įtarimą dėl pažeidimo, susijusio su dotacijų susitarimų ir (arba) sutarčių, sudarytų įgyvenant šiame susitarime numatytas priemones, sudarymu ir vykdymu.

V.   Konfidencialumas

Informacija, kuri buvo gauta arba perduota remiantis šiuo priedu, neatsižvelgiant į tai, kokia forma ji buvo gauta arba perduota, yra saugoma kaip profesinė paslaptis, ir jai galioja tie patys Šveicarijos teisėje bei atitinkamose Bendrijos institucijoms taikomose nuostatose numatyti apsaugos principai. Tokios informacijos negalima perduoti kitiems asmenims, išskyrus tuos, kurie priklauso Bendrijos institucijoms, valstybėms narėms ar Šveicarijai ir kurie pagal atliekamas funkcijas privalo su tokia informacija būti susipažinę; tokios informacijos negalima naudoti kitiems, nei Šalių finansinių interesų efektyvios apsaugos užtikrinimo tikslams.

VI.   Administracinės priemonės ir nuobaudos

Neapribodama Šveicarijos baudžiamosios teisės taikymo galimybės Komisija gali taikyti administracines priemones ir baudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1081/2010 (7), ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (8), taip pat pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (9).

VII.   Išieškojimas ir vykdymas

Pagal 2012–2013 m. Euratomo bendrąją programą ir taikant šį susitarimą Komisijos priimti sprendimai dėl asmenų, išskyrus valstybes, finansinio įsipareigojimo yra vykdytini Šveicarijoje. Šveicarijos vyriausybė, pranešusi apie tai Komisijai, paskiria instituciją, kuri, patikrinusi tiktai dokumento autentiškumą, išduoda vykdomąjį raštą. Vykdymo užtikrinimas atliekamas pagal Šveicarijoje galiojančią tvarką. Vykdymo sprendimo teisinį pagrįstumą kontroliuoja Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimtų sprendimų pagal sutarties, sudarytos remiantis 2012–2013 m. Euratomo bendrąja programa, straipsnį dėl arbitražo, vykdymas užtikrinamas tokiomis pačiomis sąlygomis.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 311, 2010 11 26, p. 9.

(3)  OL L 357, 2012 12 31, p. 1.

(4)  OL L 111, 2007 4 28, p. 13.

(5)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(7)  OL L 311, 2010 11 26, p. 9.

(8)  OL L 111, 2007 4 28, p. 13.

(9)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

---

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/13

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. gruodžio 17 d.

dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo

(2013/5/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, vėliau pervadinta Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija (toliau – Barselonos konvencija), Europos bendrijos vardu sudaryta Tarybos sprendimu 77/585/EEB (2), o Barselonos konvencijos pakeitimai priimti Tarybos sprendimu 1999/802/EB (3); |
| --- | --- |

(1)

Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, vėliau pervadinta Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija (toliau – Barselonos konvencija), Europos bendrijos vardu sudaryta Tarybos sprendimu 77/585/EEB (2), o Barselonos konvencijos pakeitimai priimti Tarybos sprendimu 1999/802/EB (3);

| (2) | pagal Barselonos konvencijos 7 straipsnį Susitariančiosios šalys turi imtis visų reikiamų priemonių siekiant užkirsti kelią Viduržemio jūros regiono taršai, kuri susidaro dėl kontinentinio šelfo, jūros dugno ir podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, ją sumažinti, su ja kovoti ir kiek įmanoma panaikinti; |
| --- | --- |

(2)

pagal Barselonos konvencijos 7 straipsnį Susitariančiosios šalys turi imtis visų reikiamų priemonių siekiant užkirsti kelią Viduržemio jūros regiono taršai, kuri susidaro dėl kontinentinio šelfo, jūros dugno ir podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, ją sumažinti, su ja kovoti ir kiek įmanoma panaikinti;

| (3) | vienas iš Barselonos konvencijos protokolų skirtas Viduržemio jūros apsaugai nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo (toliau – Jūros protokolas). Jis įsigaliojo 2011 m. kovo 24 d. Iki šiol jį ratifikavo Albanija, Kipras, Libija, Marokas, Sirija ir Tunisas. Be Kipro, kai kurios kitos valstybės narės, kurios yra Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys, neseniai taip pat pranešė apie ketinimą ratifikuoti protokolą; |
| --- | --- |

(3)

vienas iš Barselonos konvencijos protokolų skirtas Viduržemio jūros apsaugai nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo (toliau – Jūros protokolas). Jis įsigaliojo 2011 m. kovo 24 d. Iki šiol jį ratifikavo Albanija, Kipras, Libija, Marokas, Sirija ir Tunisas. Be Kipro, kai kurios kitos valstybės narės, kurios yra Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys, neseniai taip pat pranešė apie ketinimą ratifikuoti protokolą;

| (4) | apskaičiuota, kad Viduržemio jūroje jau yra daugiau kaip 200 veikiančių jūros platformų ir ketinama įrengti dar daugiau. Manoma, kad po to, kai Viduržemio jūroje atrasta didelių iškastinio kuro rezervų, suaktyvės ir angliavandenilių žvalgymo ir eksploatavimo veikla. Dėl Viduržemio jūros pusiau uždaro pobūdžio ir ypatingos hidrodinamikos tokios avarijos, kaip 2010 m. įvykusioji Meksikos įlankoje, galėtų turėti tiesioginių neigiamų padarinių Viduržemio jūros ekonomikai ir pažeidžiamoms jūrų ir pakrančių ekosistemoms ne vienoje šio regiono šalyje. Tikėtina, kad vidutinės trukmės perspektyvoje bus imtasi ir kitų mineralinių jūros, jos dugno ir podugnio išteklių žvalgymo ir eksploatavimo veiklos; |
| --- | --- |

(4)

apskaičiuota, kad Viduržemio jūroje jau yra daugiau kaip 200 veikiančių jūros platformų ir ketinama įrengti dar daugiau. Manoma, kad po to, kai Viduržemio jūroje atrasta didelių iškastinio kuro rezervų, suaktyvės ir angliavandenilių žvalgymo ir eksploatavimo veikla. Dėl Viduržemio jūros pusiau uždaro pobūdžio ir ypatingos hidrodinamikos tokios avarijos, kaip 2010 m. įvykusioji Meksikos įlankoje, galėtų turėti tiesioginių neigiamų padarinių Viduržemio jūros ekonomikai ir pažeidžiamoms jūrų ir pakrančių ekosistemoms ne vienoje šio regiono šalyje. Tikėtina, kad vidutinės trukmės perspektyvoje bus imtasi ir kitų mineralinių jūros, jos dugno ir podugnio išteklių žvalgymo ir eksploatavimo veiklos;

| (5) | jei nebus imtasi veiksmingų priemonių šios veiklos keliamai grėsmei mažinti, gali būti smarkiai pakenkta visų valstybių narių, turinčių prievolę imtis būtinų priemonių siekiant išlaikyti gerą jų vandenų aplinkosaugos būklę Viduržemio jūroje, pastangoms, kaip reikalaujama pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (4). Be to, reikiamų veiksmų ėmimasis padėtų įgyvendinti įsipareigojimus ir laikytis prievolių, kurias Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Slovėnija bei pati Sąjunga prisiėmė kaip Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys; |
| --- | --- |

(5)

jei nebus imtasi veiksmingų priemonių šios veiklos keliamai grėsmei mažinti, gali būti smarkiai pakenkta visų valstybių narių, turinčių prievolę imtis būtinų priemonių siekiant išlaikyti gerą jų vandenų aplinkosaugos būklę Viduržemio jūroje, pastangoms, kaip reikalaujama pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (4). Be to, reikiamų veiksmų ėmimasis padėtų įgyvendinti įsipareigojimus ir laikytis prievolių, kurias Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Slovėnija bei pati Sąjunga prisiėmė kaip Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys;

| (6) | Jūros protokolas apima daug įvairių nuostatų, kurias turės įgyvendinti įvairių lygmenų institucijos. Kadangi atsižvelgiant, inter alia, į didelę tikimybę, kad su jūroje vykdoma žvalgymo ir eksploatavimo veikla susijusių aplinkos problemų padariniai bus tarpvalstybinio pobūdžio, tikslinga, kad Sąjunga savo veiksmais didintų šios veiklos saugą; tačiau už tam tikras Jūros protokole nustatytas išsamias priemones turėtų būti atsakingos valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

(6)

Jūros protokolas apima daug įvairių nuostatų, kurias turės įgyvendinti įvairių lygmenų institucijos. Kadangi atsižvelgiant, inter alia, į didelę tikimybę, kad su jūroje vykdoma žvalgymo ir eksploatavimo veikla susijusių aplinkos problemų padariniai bus tarpvalstybinio pobūdžio, tikslinga, kad Sąjunga savo veiksmais didintų šios veiklos saugą; tačiau už tam tikras Jūros protokole nustatytas išsamias priemones turėtų būti atsakingos valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos;

| (7) | Komisijos 2010 m. spalio 12 d. priimtame komunikate „Naftos ir dujų žvalgymo ir gavybos atviroje jūroje saugos iššūkiai“ pabrėžiama būtinybė bendradarbiauti tarptautiniu mastu remiant saugą jūroje ir reagavimo pajėgumus visame pasaulyje, o kaip vienas iš susijusių veiksmų nurodomas regioninių konvencijų potencialo tyrimas. Komunikate raginama artimai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis iš naujo pradėti Jūros protokolo įsigaliojimo procesą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos 2010 m. spalio 12 d. priimtame komunikate „Naftos ir dujų žvalgymo ir gavybos atviroje jūroje saugos iššūkiai“ pabrėžiama būtinybė bendradarbiauti tarptautiniu mastu remiant saugą jūroje ir reagavimo pajėgumus visame pasaulyje, o kaip vienas iš susijusių veiksmų nurodomas regioninių konvencijų potencialo tyrimas. Komunikate raginama artimai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybėmis narėmis iš naujo pradėti Jūros protokolo įsigaliojimo procesą;

| (8) | Taryba savo 2010 m. gruodžio 3 d. priimtose išvadose dėl naftos ir dujų žvalgymo ir gavybos atviroje jūroje saugos teigė, kad Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį siekiant aukščiausių saugos standartų per tarptautines iniciatyvas bei forumus ir regioninį, pvz., Viduržemio jūros regiono, bendradarbiavimą. Taryba taip pat paragino Komisiją ir valstybes nares kuo geriau išnaudoti esamas tarptautines konvencijas; |
| --- | --- |

(8)

Taryba savo 2010 m. gruodžio 3 d. priimtose išvadose dėl naftos ir dujų žvalgymo ir gavybos atviroje jūroje saugos teigė, kad Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį siekiant aukščiausių saugos standartų per tarptautines iniciatyvas bei forumus ir regioninį, pvz., Viduržemio jūros regiono, bendradarbiavimą. Taryba taip pat paragino Komisiją ir valstybes nares kuo geriau išnaudoti esamas tarptautines konvencijas;

| (9) | Europos Parlamentas savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje pabrėžė, kaip svarbu, kad įsigaliotų visas neratifikuotasis Jūros protokolas, kuriuo siekiama apsaugos nuo žvalgymo ir eksploatavimo veiklos keliamos taršos; |
| --- | --- |

(9)

Europos Parlamentas savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje pabrėžė, kaip svarbu, kad įsigaliotų visas neratifikuotasis Jūros protokolas, kuriuo siekiama apsaugos nuo žvalgymo ir eksploatavimo veiklos keliamos taršos;

| (10) | vienas iš Sąjungos aplinkos politikos tikslų yra tarptautiniu lygmeniu remti priemones, kuriomis siekiama spręsti regionines aplinkos problemas. Kalbant apie Jūros protokolą, labai svarbu nepamiršti, kad avarijos tokioje pusiau uždaroje jūroje, kaip Viduržemio jūra, atveju labai tikėtini neigiami padariniai ne vienos šalies aplinkai. Todėl tikslinga, kad Sąjunga imtųsi visų būtinų veiksmų jūroje vykdomos žvalgymo ir eksploatavimo veiklos saugai didinti ir Viduržemio jūros aplinkai apsaugoti; |
| --- | --- |

(10)

vienas iš Sąjungos aplinkos politikos tikslų yra tarptautiniu lygmeniu remti priemones, kuriomis siekiama spręsti regionines aplinkos problemas. Kalbant apie Jūros protokolą, labai svarbu nepamiršti, kad avarijos tokioje pusiau uždaroje jūroje, kaip Viduržemio jūra, atveju labai tikėtini neigiami padariniai ne vienos šalies aplinkai. Todėl tikslinga, kad Sąjunga imtųsi visų būtinų veiksmų jūroje vykdomos žvalgymo ir eksploatavimo veiklos saugai didinti ir Viduržemio jūros aplinkai apsaugoti;

| (11) | Komisija taip pat siūlo Reglamentą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos (toliau – siūlomas reglamentas); |
| --- | --- |

(11)

Komisija taip pat siūlo Reglamentą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos (toliau – siūlomas reglamentas);

| (12) | Jūros protokolas yra susijęs su sritimi, kurią didžia dalimi apima Sąjungos teisė. Tai, pvz., tokie elementai, kaip jūrų aplinkos apsauga, poveikio aplinkai vertinimas ir atsakomybė už žalą aplinkai. Atsižvelgiant į galutinį teisės aktų leidėjų sprendimą dėl siūlomo reglamento, Jūros protokolas yra suderinamas ir su jo tikslais, įskaitant tuos, kurie susiję su leidimais, poveikio aplinkai vertinimu ir veiklos vykdytojų techniniais ir finansiniais pajėgumais; |
| --- | --- |

(12)

Jūros protokolas yra susijęs su sritimi, kurią didžia dalimi apima Sąjungos teisė. Tai, pvz., tokie elementai, kaip jūrų aplinkos apsauga, poveikio aplinkai vertinimas ir atsakomybė už žalą aplinkai. Atsižvelgiant į galutinį teisės aktų leidėjų sprendimą dėl siūlomo reglamento, Jūros protokolas yra suderinamas ir su jo tikslais, įskaitant tuos, kurie susiję su leidimais, poveikio aplinkai vertinimu ir veiklos vykdytojų techniniais ir finansiniais pajėgumais;

| (13) | labai svarbu užtikrinti glaudų Sąjungos valstybių narių ir institucijų bendradarbiavimą, tiek derybų ir protokolo sudarymo procesu, tiek vykdant prisiimtus įsipareigojimus. Toks įpareigojimas bendradarbiauti kyla iš reikalavimo vieningai atstovauti Sąjungą tarptautiniu mastu. Todėl tos valstybės narės, kurios yra Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys ir dar neratifikavo Jūros protokolo arba prie jo neprisijungė, turėtų imtis būtinų veiksmų ir užbaigti tas procedūras; |
| --- | --- |

(13)

labai svarbu užtikrinti glaudų Sąjungos valstybių narių ir institucijų bendradarbiavimą, tiek derybų ir protokolo sudarymo procesu, tiek vykdant prisiimtus įsipareigojimus. Toks įpareigojimas bendradarbiauti kyla iš reikalavimo vieningai atstovauti Sąjungą tarptautiniu mastu. Todėl tos valstybės narės, kurios yra Barselonos konvencijos Susitariančiosios šalys ir dar neratifikavo Jūros protokolo arba prie jo neprisijungė, turėtų imtis būtinų veiksmų ir užbaigti tas procedūras;

| (14) | Todėl Sąjunga turėtų prisijungti prie Jūros protokolo, |
| --- | --- |

(14)

Todėl Sąjunga turėtų prisijungti prie Jūros protokolo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos prisijungimas prie Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo.

Jūros protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pagal Jūros protokolo 32 straipsnio 2 dalį deponuoti patvirtinimo dokumentą Ispanijos Vyriausybei, kuri prisiima depozitaro funkcijas, ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis Jūros protokolo (5).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. ALETRARIS

---

(1)  2012 m. lapkričio 20 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 240, 1977 9 19, p. 1.

2

(3)  OL L 322, 1999 12 14, p. 32.

3

(4)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

4

(5)  Jūros protokolo įsigaliojimo Sąjungai datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

VERTIMAS

Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo,

PROTOKOLAS

PREAMBULĖ

ŠIO PROTOKOLO SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,

BŪDAMOS 1976 m. vasario 16 d. Barselonoje priimtos Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos šalimis,

ATSIŽVELGDAMOS į minėtos konvencijos 7 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMOS į veiklos, susijusios su Viduržemio jūros dugno bei podugnio žvalgymu ir eksploatavimu, augimą,

PRIPAŽINDAMOS, kad tarša, kuri gali atsirasti dėl šios veiklos, kelia didelį pavojų aplinkai ir žmonėms,

NORĖDAMOS apsaugoti Viduržemio jūrą nuo taršos, susidaranios dėl žvalgymo ir eksploatavimo veiklos,

ATSIŽVELGDAMOS į protokolus, susijusius su Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, pirmiausia į 1976 m. vasario 16 d. Barselonoje priimtą Protokolą dėl bendradarbiavimo kovojant su Viduržemio jūros teršimu nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis avarijos atveju ir į 1982 m. balandžio 3 d. Ženevoje priimtą Protokolą dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų,

ATSIŽVELGDAMOS į susijusias 1982 m. gruodžio 10 d. Montego Bėjuje priimtos ir daugelio susitariančiųjų šalių pasirašytos Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas,

PRIPAŽINDAMOS nevienodą pakrančių valstybių išsivystymo lygį ir atsižvelgdamos į besivystančių šalių būtinas ekonomines ir socialines reikmes,

SUSITARĖ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame protokole:

| a) | konvencija – Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, priimta Barselonoje 1976 m. vasario 16 d.; |
| --- | --- |

a)

konvencija – Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija, priimta Barselonoje 1976 m. vasario 16 d.;

| b) | organizacija – konvencijos 17 straipsnyje nurodyta įstaiga; |
| --- | --- |

b)

organizacija – konvencijos 17 straipsnyje nurodyta įstaiga;

| c) | ištekliai – visi kietieji, skystieji arba dujiniai mineraliniai ištekliai; |
| --- | --- |

c)

ištekliai – visi kietieji, skystieji arba dujiniai mineraliniai ištekliai;

| d) | veikla, susijusi su protokolo taikymo teritorijoje vykdomu išteklių žvalgymu ir (arba) eksploatavimu (toliau – veikla):






  i) | jūros dugno ir podugnio išteklių mokslinių tyrimų veikla; |
| --- | --- | --- |

d)

veikla, susijusi su protokolo taikymo teritorijoje vykdomu išteklių žvalgymu ir (arba) eksploatavimu (toliau – veikla):

i)

jūros dugno ir podugnio išteklių mokslinių tyrimų veikla;

| ii) | žvalgymo veikla:






  — | seismologinė veikla; jūros dugno ir podugnio tyrimai; mėginių ėmimas, |
| --- | --- | --- |

ii)

žvalgymo veikla:

—

seismologinė veikla; jūros dugno ir podugnio tyrimai; mėginių ėmimas,

| — | žvalgomasis gręžimas; |
| --- | --- |

—

žvalgomasis gręžimas;

| iii) | eksploatavimo veikla:






  — | įrenginių statymas išteklių gavybos tikslais ir su tuo susijusi veikla, |
| --- | --- | --- |

iii)

eksploatavimo veikla:

—

įrenginių statymas išteklių gavybos tikslais ir su tuo susijusi veikla,

| — | parengiamasis gręžimas, |
| --- | --- |

—

parengiamasis gręžimas,

| — | gavyba, apdorojimas ir saugojimas, |
| --- | --- |

—

gavyba, apdorojimas ir saugojimas,

| — | transportavimas į krantą vamzdynais ir laivų krova, |
| --- | --- |

—

transportavimas į krantą vamzdynais ir laivų krova,

| — | techninė priežiūra, remontas ir kiti pagalbiniai darbai; |
| --- | --- |

—

techninė priežiūra, remontas ir kiti pagalbiniai darbai;

| e) | tarša – kaip apibrėžta konvencijos 2 straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

e)

tarša – kaip apibrėžta konvencijos 2 straipsnio a punkte;

| f) | įrenginys – stacionari arba plūduriuojanti konstrukcija ir visos jos sudedamosios dalys, naudojamos veikloje, pirmiausia:






  i) | stacionarios arba kilnojamosios jūrinės gręžimo platformos; |
| --- | --- | --- |

f)

įrenginys – stacionari arba plūduriuojanti konstrukcija ir visos jos sudedamosios dalys, naudojamos veikloje, pirmiausia:

i)

stacionarios arba kilnojamosios jūrinės gręžimo platformos;

| ii) | stacionarios arba plūduriuojančios platformos, įskaitant kintamos padėties platformas; |
| --- | --- |

ii)

stacionarios arba plūduriuojančios platformos, įskaitant kintamos padėties platformas;

| iii) | jūrinės saugyklos, įskaitant šiuo tikslu naudojamus laivus; |
| --- | --- |

iii)

jūrinės saugyklos, įskaitant šiuo tikslu naudojamus laivus;

| iv) | jūriniai krovos terminalai ir išgautų produktų transportavimo sistemos, pvz., povandeniniai vamzdynai; |
| --- | --- |

iv)

jūriniai krovos terminalai ir išgautų produktų transportavimo sistemos, pvz., povandeniniai vamzdynai;

| v) | prie konstrukcijos prijungti prietaisai ir iš jūros dugno arba podugnio išgautų medžiagų perkrovimo, apdorojimo, saugojimo ir šalinimo įranga; |
| --- | --- |

v)

prie konstrukcijos prijungti prietaisai ir iš jūros dugno arba podugnio išgautų medžiagų perkrovimo, apdorojimo, saugojimo ir šalinimo įranga;

| g) | veiklos vykdytojas:






  i) | fizinis arba juridinis asmuo, pagal šį protokolą gavęs šalies, kurios jurisdikcijai priklauso teritorija, kurioje vykdoma veikla (toliau – susitariančioji šalis), leidimą vykdyti veiklą ir (arba) vykdantis šią veiklą, arba |
| --- | --- | --- |

g)

veiklos vykdytojas:

i)

fizinis arba juridinis asmuo, pagal šį protokolą gavęs šalies, kurios jurisdikcijai priklauso teritorija, kurioje vykdoma veikla (toliau – susitariančioji šalis), leidimą vykdyti veiklą ir (arba) vykdantis šią veiklą, arba

| ii) | asmuo, neturintis leidimo pagal šį protokolą, tačiau de facto kontroliuojantis tokią veiklą; |
| --- | --- |

ii)

asmuo, neturintis leidimo pagal šį protokolą, tačiau de facto kontroliuojantis tokią veiklą;

| h) | saugos zona – pagal bendrosios tarptautinės teisės ir techninių reikalavimų nuostatas aplink įrenginius nustatyta zona, atitinkamai pažymėta ir skirta užtikrinti laivybos ir įrenginių saugumą; |
| --- | --- |

h)

saugos zona – pagal bendrosios tarptautinės teisės ir techninių reikalavimų nuostatas aplink įrenginius nustatyta zona, atitinkamai pažymėta ir skirta užtikrinti laivybos ir įrenginių saugumą;

| i) | atliekos – bet kokios rūšies, pavidalo arba savybių medžiagos, susidarančios dėl veiklos, kuriai taikomas šis protokolas, ir šalinamos arba numatomos ar privalomos pašalinti; |
| --- | --- |

i)

atliekos – bet kokios rūšies, pavidalo arba savybių medžiagos, susidarančios dėl veiklos, kuriai taikomas šis protokolas, ir šalinamos arba numatomos ar privalomos pašalinti;

| j) | kenksmingos arba toksiškos medžiagos – bet kokios rūšies, pavidalo arba savybių medžiagos, galinčios kelti taršą patekusios į protokolo taikymo teritoriją; |
| --- | --- |

j)

kenksmingos arba toksiškos medžiagos – bet kokios rūšies, pavidalo arba savybių medžiagos, galinčios kelti taršą patekusios į protokolo taikymo teritoriją;

| k) | cheminių medžiagų naudojimo planas – jūrinių įrenginių operatoriaus parengtas planas, kuriame nurodoma:






  i) | cheminės medžiagos, kurias operatorius ketina naudoti atlikdamas darbus; |
| --- | --- | --- |

k)

cheminių medžiagų naudojimo planas – jūrinių įrenginių operatoriaus parengtas planas, kuriame nurodoma:

i)

cheminės medžiagos, kurias operatorius ketina naudoti atlikdamas darbus;

| ii) | tikslas arba tikslai, kuriuo (kuriais) operatorius ketina naudoti chemines medžiagas; |
| --- | --- |

ii)

tikslas arba tikslai, kuriuo (kuriais) operatorius ketina naudoti chemines medžiagas;

| iii) | didžiausia cheminių medžiagų, kurias operatorius ketina naudoti kitose cheminėse medžiagose, koncentracija ir didžiausias kiekis, kurį ketinama sunaudoti per nurodytą laikotarpį; |
| --- | --- |

iii)

didžiausia cheminių medžiagų, kurias operatorius ketina naudoti kitose cheminėse medžiagose, koncentracija ir didžiausias kiekis, kurį ketinama sunaudoti per nurodytą laikotarpį;

| iv) | teritorija, kurioje cheminė medžiaga gali patekti į jūros aplinką; |
| --- | --- |

iv)

teritorija, kurioje cheminė medžiaga gali patekti į jūros aplinką;

| l) | nafta – bet kokio pavidalo nafta, įskaitant žaliavinę naftą, mazutą, naftingą dumblą, naftos atliekas ir naftos produktus, taip pat, neatmetant pirmiau nurodytų bendro pobūdžio produktų, cheminės medžiagos, nurodytos šio protokolo priede; |
| --- | --- |

l)

nafta – bet kokio pavidalo nafta, įskaitant žaliavinę naftą, mazutą, naftingą dumblą, naftos atliekas ir naftos produktus, taip pat, neatmetant pirmiau nurodytų bendro pobūdžio produktų, cheminės medžiagos, nurodytos šio protokolo priede;

| m) | naftingasis mišinys – mišinys, kurio sudėtyje yra naftos; |
| --- | --- |

m)

naftingasis mišinys – mišinys, kurio sudėtyje yra naftos;

| n) | nuotekos:






  i) | įvairių tualetų, pisuarų ir išviečių nutekamųjų angų nuotekos ir kitokios atmatos; |
| --- | --- | --- |

n)

nuotekos:

i)

įvairių tualetų, pisuarų ir išviečių nutekamųjų angų nuotekos ir kitokios atmatos;

| ii) | medicininės paskirties patalpų (vaistinių, ligoninių ir t. t.) nuotekos, išleidžiamos per tose patalpose esančias prausykles, vonias ir nutekamąsias angas; |
| --- | --- |

ii)

medicininės paskirties patalpų (vaistinių, ligoninių ir t. t.) nuotekos, išleidžiamos per tose patalpose esančias prausykles, vonias ir nutekamąsias angas;

| iii) | kitos nuotekos, sumišusios su pirmiau minėtomis nuotekomis; |
| --- | --- |

iii)

kitos nuotekos, sumišusios su pirmiau minėtomis nuotekomis;

| o) | šiukšlės – visos maisto, naminės ir veiklos atliekos, susidariusios įrenginiams dirbant įprasta tvarka ir nuolat arba periodiškai šalinamos, išskyrus medžiagas, apibrėžtas arba nurodytas kitose šio protokolo vietose; |
| --- | --- |

o)

šiukšlės – visos maisto, naminės ir veiklos atliekos, susidariusios įrenginiams dirbant įprasta tvarka ir nuolat arba periodiškai šalinamos, išskyrus medžiagas, apibrėžtas arba nurodytas kitose šio protokolo vietose;

| p) | gėlo vandens riba – vandentakių vieta, kurioje atoslūgio metu ir laikotarpiu, kai gėlo vandens tėkmė yra silpna, pastebimas druskingumo padidėjimas dėl jūros vandens patekimo. |
| --- | --- |

p)

gėlo vandens riba – vandentakių vieta, kurioje atoslūgio metu ir laikotarpiu, kai gėlo vandens tėkmė yra silpna, pastebimas druskingumo padidėjimas dėl jūros vandens patekimo.

2 straipsnis

Geografinė taikymo sritis

1.   Teritorija, kuriai taikomas šis protokolas (šiame protokole vadinama „protokolo taikymo teritorija“):

| a) | Viduržemio jūros teritorija, apibrėžta konvencijos 1 straipsnyje, įskaitant kontinentinį šelfą, jūros dugną ir podugnį; |
| --- | --- |

a)

Viduržemio jūros teritorija, apibrėžta konvencijos 1 straipsnyje, įskaitant kontinentinį šelfą, jūros dugną ir podugnį;

| b) | vandens plotai, įskaitant jūros dugną ir podugnį, į sausumos pusę nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinių jūros vandenų plotis, o vandentakių atveju – plotai, besidriekiantys iki gėlo vandens ribos. |
| --- | --- |

b)

vandens plotai, įskaitant jūros dugną ir podugnį, į sausumos pusę nuo pagrindinės linijos, nuo kurios matuojamas teritorinių jūros vandenų plotis, o vandentakių atveju – plotai, besidriekiantys iki gėlo vandens ribos.

2.   Bet kuri iš šio protokolo susitariančiųjų šalių (toliau šiame protokole – šalys) į šio protokolo taikymo sritį taip pat gali įtraukti jų teritorijose esančias šlapynes arba pakrančių zonas.

3.   Jokia šio protokolo nuostata ir jokiu pagal šį protokolą priimtu aktu negali būti ribojamos kurios nors valstybės teisės, susijusios su kontinentinio šelfo ribų nustatymu.

3 straipsnis

Bendrieji įsipareigojimai

1.   Šalys individualiai arba dvišalio ar daugiašalio bendradarbiavimo pagrindu imasi visų tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią dėl veiklos susidarančiai protokolo taikymo teritorijos taršai, ją sumažintų, įveiktų ir kontroliuotų, inter alia, užtikrindamos, kad šiuo tikslu būtų taikomos geriausios turimos aplinkos atžvilgiu veiksmingos ir ekonominiu atžvilgiu tinkamos technologijos.

2.   Šalys užtikrina, kad būtų imtasi visų reikiamų priemonių, jog veikla nekeltų taršos.

II   SKYRIUS

LEIDIMŲ SISTEMA

4 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Bet kokiai veiklai protokolo taikymo teritorijoje, įskaitant įrenginių statymą joje, iš anksto turi būti gaunamas kompetentingos institucijos rašytinis žvalgymo arba eksploatavimo leidimas. Prieš išduodama leidimą, ši institucija turi įsitikinti, kad įrenginiai statomi laikantis tarptautinių standartų ir praktikos ir kad operatorius yra techniškai bei finansiškai pajėgus vykdyti šią veiklą. Šis leidimas išduodamas laikantis atitinkamos tvarkos, kurią nustato kompetentinga institucija.

2.   Leidimą atsisakoma išduoti, jeigu yra požymių, kad siūloma veikla gali turėti didelio neigiamo poveikio aplinkai ir kad to poveikio negalima išvengti laikantis leidime išdėstytų ir šio protokolo 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų.

3.   Svarstydama įrenginių statymo vietos patvirtinimo klausimą, susitariančioji šalis užtikrina, kad parenkant vietą nebūtų padaryta neigiamo poveikio esamiems įrenginiams, pirmiausia – vamzdynams ir kabeliams.

5 straipsnis

Leidimams keliami reikalavimai

1.   Susitariančioji šalis nustato sąlygą, kad operatorius kandidatas, teikdamas prašymą išduoti arba atnaujinti leidimą, privalėtų kompetentingai institucijai pateikti projektą, ir kad pateikiant kiekvieną tokį prašymą, be kitų dalykų, pirmiausia būtų pateikiama:

| a) | siūlomos veiklos poveikio aplinkai tyrimas; kompetentinga institucija, atsižvelgdama į veiklos pobūdį, mastą, trukmę ir techninius metodus bei į vietovės ypatumus, gali reikalauti, kad poveikio aplinkai vertinimas būtų parengtas pagal šio protokolo IV priedą; |
| --- | --- |

a)

siūlomos veiklos poveikio aplinkai tyrimas; kompetentinga institucija, atsižvelgdama į veiklos pobūdį, mastą, trukmę ir techninius metodus bei į vietovės ypatumus, gali reikalauti, kad poveikio aplinkai vertinimas būtų parengtas pagal šio protokolo IV priedą;

| b) | tiksli geografinių teritorijų, kuriose numatoma vykdyti veiklą, apibrėžtis, įskaitant saugos zonas; |
| --- | --- |

b)

tiksli geografinių teritorijų, kuriose numatoma vykdyti veiklą, apibrėžtis, įskaitant saugos zonas;

| c) | išsami informacija apie operatoriaus kandidato ir įrenginių personalo profesinę ir techninę kvalifikaciją, taip pat apie personalo sudėtį; |
| --- | --- |

c)

išsami informacija apie operatoriaus kandidato ir įrenginių personalo profesinę ir techninę kvalifikaciją, taip pat apie personalo sudėtį;

| d) | augos priemonės, kaip nurodyta 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

augos priemonės, kaip nurodyta 15 straipsnyje;

| e) | operatoriaus nepaprastosios padėties planas, kaip nurodyta 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

operatoriaus nepaprastosios padėties planas, kaip nurodyta 16 straipsnyje;

| f) | stebėjimo procedūros, kaip nurodyta 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

stebėjimo procedūros, kaip nurodyta 19 straipsnyje;

| g) | įrenginių pašalinimo planai, kaip nurodyta 20 straipsnyje; |
| --- | --- |

g)

įrenginių pašalinimo planai, kaip nurodyta 20 straipsnyje;

| h) | specialiai saugomose teritorijose taikytinos atsargumo priemonės, kaip nurodyta 21 straipsnyje; |
| --- | --- |

h)

specialiai saugomose teritorijose taikytinos atsargumo priemonės, kaip nurodyta 21 straipsnyje;

| i) | draudimas arba kitokia finansinė garantija, skirta užtikrinti atsakomybę, kaip nustatyta 27 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

i)

draudimas arba kitokia finansinė garantija, skirta užtikrinti atsakomybę, kaip nustatyta 27 straipsnio 2 dalies b punkte.

2.   Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į veiklos pobūdį, mastą, trukmę ir techninius metodus bei į vietovės ypatumus, gali nuspręsti moksliniams tyrimams ir žvalgomajai veiklai sumažinti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus.

6 straipsnis

Leidimų išdavimas

1.   4 straipsnyje minimi leidimai išduodami tik kompetentingai institucijai patikrinus, ar laikomasi 5 straipsnyje ir IV priede nurodytų reikalavimų.

2.   Kiekviename leidime nurodoma veikla ir leidimo galiojimo laikotarpis, nustatomos geografinės teritorijos, dėl kurios išduodamas leidimas, ribos ir nurodomi techniniai reikalavimai bei leidžiami įrenginiai. Reikiamos saugos zonos nustatomos atitinkamu vėlesniu etapu.

3.   Išduodant leidimą gali būti nustatomos sąlygos dėl priemonių, technologijų arba metodų, skirtų kuo labiau sumažinti riziką ir žalą, susijusias su tarša, susidarančia dėl veiklos.

4.   Šalys nedelsdamos praneša organizacijai apie išduotus arba atnaujintus leidimus. Organizacija tvarko visų protokolo taikymo teritorijoje esančių įrenginių, kuriems buvo išduoti leidimai, registrą.

7 straipsnis

Sankcijos

Kiekviena šalis nustato sankcijas, taikytinas už pareigų, kylančių pagal šį protokolą, nevykdymą, nacionalinių teisės aktų arba taisyklių, kuriais įgyvendinamas šis protokolas, nepaisymą arba specialių sąlygų, nustatytų išduodant leidimą, nesilaikymą.

III   SKYRIUS

ATLIEKOS IR KENKSMINGOS ARBA TOKSIŠKOS MEDŽIAGOS

8 straipsnis

Bendrasis įpareigojimas

Nepažeisdamos kitų šiame skyriuje nurodytų standartų arba įpareigojimų, šalys nustato operatoriams bendrą įpareigojimą taikyti geriausias turimas aplinkos atžvilgiu veiksmingas ir ekonominiu atžilgiu tinkamas technologijas ir lakytis tarptautiniu mastu pripažintų standartų dėl atliekų išmetimo ir kenksmingų arba toksiškų medžiagų naudojimo, saugojimo ir išmetimo, kad būtų kuo labiau sumažinta taršos rizika.

9 straipsnis

Kenksmingos arba toksiškos medžiagos

1.   Kompetentinga institucija, remdamasi cheminių medžiagų naudojimo planu, patvirtina veiklai skirtų cheminių medžiagų naudojimo ir saugojimo sąlygas.

2.   Susitariančioji šalis gali reglamentuoti, riboti arba drausti cheminių medžiagų naudojimą veiklai, atsižvelgdama į rekomendacijas, kurias parengia susitariančiosios šalys.

3.   Siekdamos apsaugoti aplinką, šalys užtikrina, kad būtų pateiktas kiekvienos veikloje naudojamos medžiagos gamintojo parengtas junginio aprašas.

4.   Į protokolo taikymo teritoriją draudžiama išmesti kenksmingas arba toksiškas medžiagas, susidarančias dėl veiklos, kuriai taikomas šis protokolas, ir nurodytas šio protokolo I priede.

5.   Norint į protokolo taikymo teritoriją išmesti kenksmingas arba toksiškas medžiagas, susidarančias dėl veiklos, kuriai taikomas šis protokolas, ir nurodytas šio protokolo II priede, kiekvienu atveju būtina gauti išankstinį specialų kompetentingos institucijos leidimą.

6.   Norint į protokolo taikymo teritoriją išmesti kitas kenksmingas arba toksiškas medžiagas, susidarančias dėl veiklos, kuriai taikomas šis protokolas, ir galinčias sukelti taršą, būtina gauti išankstinį bendrąjį kompetentingos institucijos leidimą.

7.   5 ir 6 dalyse minimi leidimai išduodami tik atidžiai išnagrinėjus visus veiksnius, nustatytus šio protokolo III priede.

10 straipsnis

Nafta ir naftingieji mišiniai, gręžimo skysčiai ir atliekos

1.   Šalys nustato ir priima bendruosius naftos ir naftingųjų mišinių šalinimo iš įrenginių į protokolo taikymo teritoriją standartus:

| a) | šie bendrieji standartai nustatomi pagal V priedo A dalies nuostatas; |
| --- | --- |

a)

šie bendrieji standartai nustatomi pagal V priedo A dalies nuostatas;

| b) | tokie bendrieji standartai negali būti mažiau griežti už šiuos reikalavimus, pirmiausia:






  i) | įrangos zonos nuotekos: ne daugiau kaip 15 mg naftos viename litre (neatskiedus); |
| --- | --- | --- |

b)

tokie bendrieji standartai negali būti mažiau griežti už šiuos reikalavimus, pirmiausia:

i)

įrangos zonos nuotekos: ne daugiau kaip 15 mg naftos viename litre (neatskiedus);

| ii) | gamybinis vanduo: vidutiniškai ne daugiau kaip 40 mg/l per kalendorinį mėnesį; koncentracija niekada negali viršyti 100 mg/l; |
| --- | --- |

ii)

gamybinis vanduo: vidutiniškai ne daugiau kaip 40 mg/l per kalendorinį mėnesį; koncentracija niekada negali viršyti 100 mg/l;

| c) | šalys bendru susitarimu nustato, koks metodas bus taikomas naftos kiekiui tirti. |
| --- | --- |

c)

šalys bendru susitarimu nustato, koks metodas bus taikomas naftos kiekiui tirti.

2.   Šalys nustato ir priima bendruosius gręžimo skysčių ir gręžimo atliekų naudojimo ir šalinimo iš įrenginių į protokolo taikymo teritoriją standartus. Šie bendrieji standartai nustatomi pagal V priedo B dalies nuostatas.

3.   Kiekviena šalis imasi tinkamų priemonių pagal šį straipsnį priimtų bendrųjų standartų arba griežtesnių standartų, kuriuos ji gali priimti, laikymuisi užtikrinti.

11 straipsnis

Nuotekos

1.   Susitariančioji šalis draudžia išleisti į protokolo taikymo teritoriją nuotekas iš įrenginių, kuriuose nuolat dirba ne mažiau kaip 10 žmonių, išskyrus atvejus, kai:

| a) | nuotekos, išvalytos taip, kaip yra patvirtinusi kompetentinga institucija, iš įrenginių išleidžiamos ne arčiau kaip per keturias jūrų mylias nuo artimiausios sausumos teritorijos arba stacionarių žvejybos įrenginių, susitariančiajai šaliai paliekant teisę priimti sprendimą dėl kiekvieno konkretaus atvejo, arba |
| --- | --- |

a)

nuotekos, išvalytos taip, kaip yra patvirtinusi kompetentinga institucija, iš įrenginių išleidžiamos ne arčiau kaip per keturias jūrų mylias nuo artimiausios sausumos teritorijos arba stacionarių žvejybos įrenginių, susitariančiajai šaliai paliekant teisę priimti sprendimą dėl kiekvieno konkretaus atvejo, arba

| b) | nuotekos nevalomos, bet išleidžiamos pagal tarptautines taisykles ir standartus, arba |
| --- | --- |

b)

nuotekos nevalomos, bet išleidžiamos pagal tarptautines taisykles ir standartus, arba

| c) | nuotekos perleidžiamos per patvirtintus nuotekų valymo įrenginius, kuriuos yra patvirtinusi kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

c)

nuotekos perleidžiamos per patvirtintus nuotekų valymo įrenginius, kuriuos yra patvirtinusi kompetentinga institucija.

2.   Susitariančioji šalis, manydama, kad tai yra būtina, inter alia, atsižvelgdama į teritorijos sroves arba atstumą iki 21 straipsnyje nurodytų teritorijų, prireikus nustato griežtesnes nuostatas.

3.   1 dalyje nurodytos išimtys netaikomos, jeigu išleidus nuotekas galima pastebėti plūduriuojančių kietųjų dalelių arba jeigu aplinkinis vanduo pakeičia spalvą, jame atsiranda spalvotų dėmių arba vanduo tampa neskaidrus.

4.   Jeigu nuotekos yra sumišusios su atliekomis ir kenksmingomis arba toksiškomis medžiagomis, kurioms taikomi kitokie šalinimo reikalavimai, taikomi griežtesnieji reikalavimai.

12 straipsnis

Šiukšlės

1.   Susitariančioji šalis draudžia išmesti į protokolo taikymo teritoriją šiuos produktus ir medžiagas:

| a) | bet kokius plastikinius gaminius, įskaitant sintetinius lynus, sintetinius žvejybos tinklus ir plastikinius šiukšlių maišus, bet jais neapsiribojant; |
| --- | --- |

a)

bet kokius plastikinius gaminius, įskaitant sintetinius lynus, sintetinius žvejybos tinklus ir plastikinius šiukšlių maišus, bet jais neapsiribojant;

| b) | bet kokias kitas biologiškai neskaidžias šiukšles, įskaitant popieriaus gaminius, skudurus, stiklą, metalą, butelius, indus, krovinių paklotus, apvalkalus ir pakavimo medžiagas. |
| --- | --- |

b)

bet kokias kitas biologiškai neskaidžias šiukšles, įskaitant popieriaus gaminius, skudurus, stiklą, metalą, butelius, indus, krovinių paklotus, apvalkalus ir pakavimo medžiagas.

2.   Maisto atliekos į protokolo taikymo teritoriją išmetamos kuo toliau nuo sausumos ir laikantis tarptautinių taisyklių bei standartų.

3.   Jeigu šiukšlės yra sumišusios su kitais išmetamais produktais, kuriems taikomi kitokie šalinimo arba išmetimo reikalavimai, taikomi griežtesnieji reikalavimai.

13 straipsnis

Surinkimo įrenginiai, instrukcijos ir sankcijos

Šalys užtikrina, kad:

| a) | operatoriai tinkamai šalintų visas atliekas ir kenksmingas arba toksiškas medžiagas specialiuose krante sumontuotuose surinkimo įrenginiuose, išskyrus atvejus, kai pagal protokolą leidžiama elgtis kitaip; |
| --- | --- |

a)

operatoriai tinkamai šalintų visas atliekas ir kenksmingas arba toksiškas medžiagas specialiuose krante sumontuotuose surinkimo įrenginiuose, išskyrus atvejus, kai pagal protokolą leidžiama elgtis kitaip;

| b) | visiems darbuotojams būtų pateiktos tinkamo teršalų šalinimo instrukcijos; |
| --- | --- |

b)

visiems darbuotojams būtų pateiktos tinkamo teršalų šalinimo instrukcijos;

| c) | už neteisėtą teršalų šalinimą būtų taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

c)

už neteisėtą teršalų šalinimą būtų taikomos sankcijos.

14 straipsnis

Išimtys

1.   Šio skyriaus nuostatos netaikomos šiais atvejais:

| a) | force majeure atvejais, ypač tada, kai teršalai išmetami:






  — | norint išgelbėti žmonių gyvybes, |
| --- | --- | --- |

a)

force majeure atvejais, ypač tada, kai teršalai išmetami:

—

norint išgelbėti žmonių gyvybes,

| — | norint užtikrinti įrenginių saugą, |
| --- | --- |

—

norint užtikrinti įrenginių saugą,

| — | įrenginių arba įrangos apgadinimo atveju, |
| --- | --- |

—

įrenginių arba įrangos apgadinimo atveju,

su sąlyga, kad nustačius, jog padaryta žala, arba išmetus teršalus būtų imtasi visų įmanomų neigiamo poveikio mažinimo priemonių;

| b) | medžiagos, kurių sudėtyje yra naftos arba kenksmingų ar toksiškų medžiagų, gavus išankstinį kompetentingos institucijos sutikimą išmetamos į jūrą kovojant su konkrečių taršos atvejų padariniais ir taip siekiant sumažinti taršos daromą žalą. |
| --- | --- |

b)

medžiagos, kurių sudėtyje yra naftos arba kenksmingų ar toksiškų medžiagų, gavus išankstinį kompetentingos institucijos sutikimą išmetamos į jūrą kovojant su konkrečių taršos atvejų padariniais ir taip siekiant sumažinti taršos daromą žalą.

2.   Tačiau šio skyriaus nuostatos taikomos visais atvejais, kai operatorius savo veiksmais siekė padaryti žalos arba elgėsi neatsargiai, žinodamas, kad veikiausia bus padaryta žalos.

3.   Apie teršalų išmetimą šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis nedelsiant pranešama organizacijai ir – per organizaciją arba tiesiogiai – šaliai arba šalims, kuriai (-oms) gali būti padarytas neigiamas poveikis, pateikiant išsamią informaciją apie aplinkybes ir išmestų atliekų arba kenksmingų ar toksiškų medžiagų pobūdį bei kiekį.

IV   SKYRIUS

SAUGOS PRIEMONĖS

15 straipsnis

Saugos priemonės

1.   Susitariančioji šalis, kurios jurisdikcijai priklauso numatoma arba vykdoma veikla, užtikrina, kad būtų taikomos saugos priemonės, susijusios su įrenginių projektavimu, statymu, išdėstymu, įrengimu, žymėjimu, veikimu ir technine priežiūra.

2.   Susitariančioji šalis užtikrina, kad operatorius įrenginiuose visada turėtų tinkamą, geros darbinės būklės įrangą ir įtaisus, skirtus apsaugoti žmonių gyvybes, užkirsti kelią atsitiktinei taršai ir kovoti su jos padariniais, greitai reaguoti avarijų atvejais, taikant geriausias turimas aplinkos atžilgiu veiksmingas ir ekonominiu atžvilgiu tinkamas technologijas bei laikantis operatoriaus nepaprastosios padėties plano, nurodyto 16 straipsnyje, nuostatų.

3.   Kompetentinga institucija reikalauja, kad būtų pateiktas gamybos platformų, jūrinių gręžimo platformų, jūrinių saugyklų, jūrinių krovos sistemų ir vamzdynų, taip pat kitų įrenginių, kuriuos gali būti nurodžiusi susitariančioji šalis, pripažintos institucijos išduotas saugos ir tinkamumo tam tikrai paskirčiai sertifikatas (toliau – sertifikatas).

4.   Šalys, atlikdamos patikras, užtikrina, kad operatoriai vykdytų veiklą laikydamiesi šio straipsnio reikalavimų.

16 straipsnis

Nepaprastosios padėties planavimas

1.   Avarijos atveju susitariančiosios šalys mutatis mutandis įgyvendina Protokolo dėl bendradarbiavimo kovojant su Viduržemio jūros teršimu nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis avarijos atveju nuostatas.

2.   Kiekviena šalis reikalauja, kad operatoriai, atsakingi už tos šalies jurisdikcijai priklausančius įrenginius, turėtų nepaprastosios padėties planą, skirtą kovoti su atsitiktine tarša ir suderintą su susitariančios šalies nepaprastosios padėties planu, parengtu pagal Protokolą dėl bendradarbiavimo kovojant su Viduržemio jūros teršimu nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis avarijos atveju, ir patvirtintą pagal kompetentingų institucijų nustatytas procedūras.

3.   Kiekviena susitariančioji šalis užtikrina nepaprastosios padėties planų rengimo ir įgyvendinimo koordinavimą. Šie planai rengiami pagal kompetentingos tarptautinės organizacijos priimtas rekomendacijas. Jie pirmiausia turi atitikti šio protokolo VII priedo nuostatas.

17 straipsnis

Informavimas

Kiekviena šalis reikalauja, kad operatoriai, atsakingi tos šalies jurisdikcijai priklausančius įrenginius, nedelsdami praneštų kompetentingai institucijai:

| a) | apie kiekvieną atvejį, kai iš jų įrenginių į protokolo taikymo teritoriją patenka arba gali patekti teršalų; |
| --- | --- |

a)

apie kiekvieną atvejį, kai iš jų įrenginių į protokolo taikymo teritoriją patenka arba gali patekti teršalų;

| b) | apie kiekvieną jūroje pastebėtą atvejį, kai į protokolo taikymo teritoriją patenka arba gali patekti teršalų. |
| --- | --- |

b)

apie kiekvieną jūroje pastebėtą atvejį, kai į protokolo taikymo teritoriją patenka arba gali patekti teršalų.

18 straipsnis

Savitarpio pagalba avarijos atveju

Avarijos atveju šalis, kuriai reikia pagalbos užkirsti kelią dėl veiklos susidarančiai protokolo taikymo teritorijos taršai, ją sumažinti arba įveikti, gali tiesiogiai prašyti kitų šalių pagalbos arba kreiptis į Viduržemio jūros regioninį reagavimo avariniu taršos atveju centrą (REMPEC), ir šis turi padaryti viską, kas įmanoma, kad suteiktų reikiamą pagalbą.

Šiuo tikslu šalis, kuri taip pat yra Protokolo dėl bendradarbiavimo kovojant su Viduržemio jūros teršimu nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis avarijos atveju šalis, taiko susijusias minėto protokolo nuostatas.

19 straipsnis

Stebėjimas

1.   Reikalaujama, kad operatorius arba šioje srityje kompetentingas subjektas, atsižvelgdami į veiklos pobūdį, mastą, trukmę ir techninius metodus, taip pat į vietovės ypatumus, vertintų veiklos poveikį aplinkai ir apie jį periodiškai arba kompetentingai institucijai paprašius praneštų, kad ši kompetentinga galėtų atlikti vertinimą pagal procedūrą, kompetentingos institucijos nustatytą pagal jos taikomą leidimų sistemą.

2.   Prireikus kompetentinga institucija nustato nacionalinę stebėjimo sistemą, suteikiančią galimybę reguliariai stebėti įrenginius ir veiklos poveikį aplinkai ir taip užtikrinti išduodant leidimą nustatytų sąlygų laikymąsi.

20 straipsnis

Įrenginių pašalinimas

1.   Kompetentinga institucija reikalauja, kad operatorius pašalintų apleistus ar nenaudojamus įrenginius, kad būtų galima užtikrinti navigacijos saugumą, atsižvelgiant į kompetentingos tarptautinės organizacijos priimtas rekomendacijas ir standartus. Šalinant tokius objektus taip pat deramai atsižvelgiama į kitus teisėtus jūros naudojimo būdus, pirmiausia žvejybą, jūros aplinkos apsaugą ir kitų susitariančiųjų šalių teises ir pareigas. Prieš pašalindamas įrenginius operatorius savo atsakomybe imasi visų reikiamų priemonių, kad išvengtų teršalų išsiliejimo arba nutekėjimo iš veiklos vietos.

2.   Kompetentinga institucija reikalauja, kad operatorius pagal šio straipsnio 1 dalį pašalintų apleistus arba nebenaudojamus vamzdynus arba išvalytų jų vidų ir juos paliktų arba palaidotų taip, kad jie neterštų aplinkos, nekeltų pavojaus navigacijai, netrukdytų žvejybai, nekeltų grėsmės jūrų aplinkai ir netrukdytų kitais teisėtais būdais naudoti jūrą arba susitariančiosioms šalims naudotis savo teisėmis ir vykdyti savo pareigas. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų tinkamai paskelbta apie tai, kokiame gylyje ir kokioje vietoje buvo palaidotas vamzdynas ir kokie jo matmenys, ir kad ši informacija būtų pateikta jūrlapiuose ir perduota organizacijai bei kitoms kompetentingoms tarptautinėms organizacijoms ir šalims.

3.   Šio straipsnio nuostatos taip pat taikomos operatoriaus nebenaudojamiems arba apleistiems įrenginiams, kuriems išduotas leidimas galėjo būti panaikintas arba sustabdytas pagal 7 straipsnį.

4.   Kompetentinga institucija gali nurodyti tam tikromis aplinkybėmis taikytinus iš pradžių numatyto veiklos lygio ir jūrų aplinkos apsaugos priemonių pakeitimus.

5.   Kompetentinga institucija gali reguliuoti veiklos, kuriai buvo išduotas leidimas, perleidimą kitiems asmenims.

6.   Jeigu operatorius nesilaiko šio straipsnio nuostatų, kompetentinga institucija operatoriaus sąskaita imasi veiksmų, kurie gali būti reikalingi operatoriaus neveikimo padariniams pašalinti.

21 straipsnis

Specialiai saugomos teritorijos

Kad apsaugotų teritorijas, nustatytas Protokole dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų, ir visas kitas teritorijas, kurias šalis yra nustačiusi siekdama tame protokole nustatytų tikslų, šalys individualiai arba daugiašalio ar dvišalio bendradarbiavimo pagrindu taiko specialias priemones, atitinkančias tarptautinę teisę, kad užkirstų kelią dėl veiklos šiose teritorijose susidarančiai taršai, ją sumažintų, įveiktų ir kontroliuotų.

Be priemonių, kurios Protokole dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros teritorijų yra nurodytos kaip būtinos norint gauti leidimą, inter alia, gali būti taikomos tokios priemonės:

| a) | specialūs šioms teritorijoms skirtų leidimų išdavimo apribojimai arba sąlygos:






  i) | poveikio aplinkai vertinimų parengimas ir įvertinimas; |
| --- | --- | --- |

a)

specialūs šioms teritorijoms skirtų leidimų išdavimo apribojimai arba sąlygos:

i)

poveikio aplinkai vertinimų parengimas ir įvertinimas;

| ii) | specialių stebėjimo, įrenginių šalinimo ir draudimo išmesti teršalus nuostatų šioms teritorijoms rengimas; |
| --- | --- |

ii)

specialių stebėjimo, įrenginių šalinimo ir draudimo išmesti teršalus nuostatų šioms teritorijoms rengimas;

| b) | aktyvus operatorių, kompetentingų institucijų, šalių ir organizacijos keitimasis informacija klausimais, kurie gali turėti įtakos šioms teritorijoms. |
| --- | --- |

b)

aktyvus operatorių, kompetentingų institucijų, šalių ir organizacijos keitimasis informacija klausimais, kurie gali turėti įtakos šioms teritorijoms.

V   SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMAS

22 straipsnis

Tyrinėjimai ir mokslinių tyrimų programos

Laikydamosi konvencijos 13 straipsnio, šalys prireikus bendradarbiauja remdamos tyrinėjimus ir įgyvendindamos mokslinių bei technologinių tyrimų programas, kuriomis siekiama sukurti tokius naujus metodus:

| a) | veiklos vykdymo keliant kuo mažesnę taršos grėsmę; |
| --- | --- |

a)

veiklos vykdymo keliant kuo mažesnę taršos grėsmę;

| b) | taršos prevencijos, mažinimo, įveikimo ir kontrolės, ypač avarijos atveju. |
| --- | --- |

b)

taršos prevencijos, mažinimo, įveikimo ir kontrolės, ypač avarijos atveju.

23 straipsnis

Tarptautinės taisyklės, standartai ir rekomenduojama praktika bei procedūros

1.   Šalys tiesiogiai arba per organizaciją ar kitas kompetentingas tarptautines organizacijas bendradarbiauja siekdamos:

| a) | nustatyti tinkamus mokslinius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti ir tobulinti tarptautines taisykles, standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras, skirtas siekti šio protokolo tikslų; |
| --- | --- |

a)

nustatyti tinkamus mokslinius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti ir tobulinti tarptautines taisykles, standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras, skirtas siekti šio protokolo tikslų;

| b) | parengti ir tobulinti tokias tarptautines taisykles, standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras; |
| --- | --- |

b)

parengti ir tobulinti tokias tarptautines taisykles, standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras;

| c) | parengti ir priimti rekomendacijas, atitinkančias tarptautinę praktiką bei procedūras ir skirtas užtikrinti VI priedo nuostatų laikymąsi; |
| --- | --- |

c)

parengti ir priimti rekomendacijas, atitinkančias tarptautinę praktiką bei procedūras ir skirtas užtikrinti VI priedo nuostatų laikymąsi;

2.   Šalys nedelsdamos deda pastangas, kad jų teisės aktai ir taisyklės būtų suderinti su tarptautinėmis taisyklėmis, standartais ir rekomenduojamais praktiniais metodais bei procedūromis, nurodytais šio straipsnio 1 dalyje.

3.   Šalys pagal galimybes nedelsdamos deda pastangas, kad būtų keičiamasi informacija apie vidaus politiką, teisės aktus ir taisykles ir apie jų derinimą, kai nurodyta šio straipsnio 2 dalyje.

24 straipsnis

Mokslinė ir techninė pagalba besivystančioms šalims

1.   Šalys tiesiogiai arba padedamos kompetentingų regioninių arba kitų tarptautinių organizacijų bendradarbiauja siekdamos parengti ir pagal galimybes įgyvendinti pagalbos besivystančioms šalims programas, pirmiausia mokslo, teisės, švietimo ir technologijų srityse, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią dėl veiklos protokolo taikymo teritorijoje susidarančiai taršai, ją sumažinti, įveikti ir kontroliuoti.

2.   Techninė pagalba pirmiausia apima mokslinio, teisinio ir techninio personalo mokymą, taip pat pagalbą toms šalims įsigyti, naudoti ir gaminti atitinkamą įrangą palankiomis sąlygomis, kurias susijusios šalys turėtų suderinti tarpusavyje.

25 straipsnis

Keitimasis informacija

Šalys viena kitą tiesiogiai arba per organizaciją informuoja apie taikomas priemones arba pasiektus rezultatus ir apie patiriamus protokolo taikymo sunkumus, jeigu jų pasitaiko. Tokios informacijos kaupimo ir teikimo procedūros nustatomos per šalių posėdžius.

26 straipsnis

Tarpvalstybinė tarša

1.   Kiekviena šalis imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos jurisdikcijai priklausanti veikla nekeltų taršos už jos jurisdikcijos ribų.

2.   Šalis, kurios jurisdikcijai priklauso numatoma arba vykdoma veikla, atsižvelgia į bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, nepaisydamos to, ar tas poveikis veikiausiai bus padarytas jos jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje, ar už jos ribų.

3.   Šalis, sužinojusi apie jūros aplinkai gresiantį taršos žalos pavojų arba padarytą žalą, nedelsdama apie tai praneša kitoms šalims, kurias, jos manymu, gali paveikti tokia žala, taip pat Viduržemio jūros regioninį reagavimo avariniu taršos atveju centrui (REMPEC), pateikdama visą naujausią informaciją, kuria remdamosi jos prireikus galėtų imtis tinkamų priemonių. REMPEC nedelsdamas perduoda šią informaciją visoms susijusioms šalims. REMPEC nedelsdamas perduoda šią informaciją visoms susijusioms šalims.

4.   Šalys, atsižvelgdamos į savo teisės sistemas ir, jeigu taikytina, remdamosi susitarimais, deda pastangas, kad kitų valstybių asmenims, kuriems dėl taršos arba kitokio neigiamo poveikio, susijusio su siūlomais arba atliekamais darbais, gali būti padaryta žalos, sudarytų lygias galimybes dalyvauti administracinėse bylose ir užtikrintų jose lygiavertį požiūrį į tokius asmenis.

5.   Jeigu tarša keliama valstybės, kuri nėra šio protokolo susitariančioji šalis, teritorijoje, bet kuri susitariančioji šalis, kuriai daromas neigiamas poveikis, deda pastangas, kad būtų bendradarbiaujama su minėtąja valstybe ir taip būtų sudaromos galimybės taikyti šį protokolą.

27 straipsnis

Atsakomybė ir žalos atlyginimas

1.   Šalys, atsižvelgdamos į konvencijos 16 straipsnį, nedelsdamos pradeda bendradarbiauti tinkamų taisyklių ir procedūrų, kuriomis būtų nustatyta atsakomybė ir atlyginimas už žalą, padarytą vykdant veiklą, kuriai taikomas šis protokolas, rengimo klausimais.

2.   Kol bus parengtos šios procedūros, kiekviena šalis:

| a) | imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad atsakomybė už žalą, padarytą vykdant veiklą, tektų operatoriams, ir reikalauja, jog jie skubiai sumokėtų tinkamą kompensaciją; |
| --- | --- |

a)

imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad atsakomybė už žalą, padarytą vykdant veiklą, tektų operatoriams, ir reikalauja, jog jie skubiai sumokėtų tinkamą kompensaciją;

| b) | imasi visų būtinų priemonių, kad operatoriai nuolat turėtų draudimo apsaugą arba kitokią finansinę garantiją, kurios tipas ir sąlygos būtų tokie, kaip nustatė susitariančioji šalis, siekdama užtikrinti žalos, padarytos vykdant veiklą, kuriai taikomas šis protokolas, atlyginimą. |
| --- | --- |

b)

imasi visų būtinų priemonių, kad operatoriai nuolat turėtų draudimo apsaugą arba kitokią finansinę garantiją, kurios tipas ir sąlygos būtų tokie, kaip nustatė susitariančioji šalis, siekdama užtikrinti žalos, padarytos vykdant veiklą, kuriai taikomas šis protokolas, atlyginimą.

VI   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

28 straipsnis

Kompetentingų institucijų paskyrimas

Kiekviena susitariančioji šalis paskiria vieną arba daugiau kompetentingų institucijų, kurios:

| a) | suteikia, atnaujina ir registruoja šio protokolo II skyriuje numatytus leidimus; |
| --- | --- |

a)

suteikia, atnaujina ir registruoja šio protokolo II skyriuje numatytus leidimus;

| b) | išduoda ir registruoja specialius ir bendruosius šio protokolo 9 straipsnyje nurodytus leidimus; |
| --- | --- |

b)

išduoda ir registruoja specialius ir bendruosius šio protokolo 9 straipsnyje nurodytus leidimus;

| c) | išduoda šio protokolo V priede nurodytus leidimus; |
| --- | --- |

c)

išduoda šio protokolo V priede nurodytus leidimus;

| d) | tvirtina valymo sistemą ir išduoda sertifikatus nuotekų valymo įrenginiams, nurodytiems šio protokolo 11 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

d)

tvirtina valymo sistemą ir išduoda sertifikatus nuotekų valymo įrenginiams, nurodytiems šio protokolo 11 straipsnio 1 dalyje;

| e) | suteikia išankstinį išimtinio teršalų, nurodytų šio protokolo 14 straipsnio 1 dalies b punkte, išmetimo patvirtinimą; |
| --- | --- |

e)

suteikia išankstinį išimtinio teršalų, nurodytų šio protokolo 14 straipsnio 1 dalies b punkte, išmetimo patvirtinimą;

| f) | vykdo pareigas, susijusias su saugos priemonėmis, nurodytomis šio protokolo 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse; |
| --- | --- |

f)

vykdo pareigas, susijusias su saugos priemonėmis, nurodytomis šio protokolo 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse;

| g) | atlieka funkcijas, susijusias su nepaprastosios padėties planų rengimu, kaip aprašyta šio protokolo 16 straipsnyje ir VII priede; |
| --- | --- |

g)

atlieka funkcijas, susijusias su nepaprastosios padėties planų rengimu, kaip aprašyta šio protokolo 16 straipsnyje ir VII priede;

| h) | nustato stebėjimo procedūras, kaip nustatyta šio protokolo 19 straipsnyje; |
| --- | --- |

h)

nustato stebėjimo procedūras, kaip nustatyta šio protokolo 19 straipsnyje;

| i) | prižiūri įrenginių šalinimo darbus, kaip nustatyta šio protokolo 20 straipsnyje. |
| --- | --- |

i)

prižiūri įrenginių šalinimo darbus, kaip nustatyta šio protokolo 20 straipsnyje.

29 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Kiekviena šalis parengia procedūras ir taisykles, taikytinas veiklai, kuriai buvo arba nebuvo išduotas leidimas ir kuri buvo pradėta iki šio protokolo įsigaliojimo, siekdama, kiek įmanoma, užtikrinti jų atitiktį šio protokolo nuostatoms.

30 straipsnis

Posėdžiai

1.   Eiliniai šalių posėdžiai vyksta vienu metu su eiliniais konvencijos susitariančiųjų šalių posėdžiais, rengiamais pagal konvencijos 18 straipsnį. Šalys taip pat gali rengti neeilinius posėdžius pagal konvencijos 18 straipsnį.

2.   Šio protokolo šalių posėdžių funkcijos, inter alia, yra:

| a) | nuolat tikrinti, kaip įgyvendinamas šis protokolas ir apsvarstyti priimtų priemonių veiksmingumą bei visų kitų priemonių tikslingumą, ypač kai šios priemonės priimamos priedų arba pakeitimų forma; |
| --- | --- |

a)

nuolat tikrinti, kaip įgyvendinamas šis protokolas ir apsvarstyti priimtų priemonių veiksmingumą bei visų kitų priemonių tikslingumą, ypač kai šios priemonės priimamos priedų arba pakeitimų forma;

| b) | peržiūrėti ir keisti šio protokolo priedus ar priedėlius; |
| --- | --- |

b)

peržiūrėti ir keisti šio protokolo priedus ar priedėlius;

| c) | svarstyti informaciją, susijusią su leidimų išdavimu arba atnaujinimu pagal šio protokolo II skyrių; |
| --- | --- |

c)

svarstyti informaciją, susijusią su leidimų išdavimu arba atnaujinimu pagal šio protokolo II skyrių;

| d) | svarstyti informaciją, susijusią su leidimų išdavimu ir patvirtinimų suteikimu pagal šio protokolo III skyrių; |
| --- | --- |

d)

svarstyti informaciją, susijusią su leidimų išdavimu ir patvirtinimų suteikimu pagal šio protokolo III skyrių;

| e) | priimti rekomendacijas, nurodytas šio protokolo 9 straipsnio 2 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

e)

priimti rekomendacijas, nurodytas šio protokolo 9 straipsnio 2 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalies c punkte;

| f) | svarstyti nepaprastosios padėties planų duomenis ir avarijų atveju taikomas priemones, priimtas pagal šio protokolo 16 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

svarstyti nepaprastosios padėties planų duomenis ir avarijų atveju taikomas priemones, priimtas pagal šio protokolo 16 straipsnį;

| g) | pagal šio protokolo 23 straipsnio 1 dalį nustatyti kriterijus ir parengti tarptautines taisykles, standartus bei rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras tokia forma, dėl kurios susitaria šalys; |
| --- | --- |

g)

pagal šio protokolo 23 straipsnio 1 dalį nustatyti kriterijus ir parengti tarptautines taisykles, standartus bei rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras tokia forma, dėl kurios susitaria šalys;

| h) | palengvinti politikos įgyvendinimą ir V skyriuje nurodytų tikslų siekimą, pirmiausia suderinant nacionalinius ir Europos bendrijos taisės aktus, kaip nustatyta šio protokolo 23 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

h)

palengvinti politikos įgyvendinimą ir V skyriuje nurodytų tikslų siekimą, pirmiausia suderinant nacionalinius ir Europos bendrijos taisės aktus, kaip nustatyta šio protokolo 23 straipsnio 2 dalyje;

| i) | vertinti šio protokolo 27 straipsnio įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

i)

vertinti šio protokolo 27 straipsnio įgyvendinimo pažangą;

| j) | vykdyti kitas funkcijas, kurios gali būti būtinos šiam protokolui taikyti. |
| --- | --- |

j)

vykdyti kitas funkcijas, kurios gali būti būtinos šiam protokolui taikyti.

31 straipsnis

Sąsaja su konvencija

1.   Šiam protokolui taikomos konvencijos nuostatos, susijusios su bet kuriuo protokolu.

2.   Šiam protokolui taikomos darbo tvarkos taisyklės ir finansinės taisyklės, priimtos pagal konvencijos 24 straipsnį, išskyrus atvejus, kai šio protokolo šalys susitaria kitaip.

32 straipsnis

Baigiamasis straipsnis

1.   Šis protokolas teikiamas pasirašyti Madride nuo 1994 m. spalio 14 d. iki 1995 m. spalio 14 d. bet kuriai konvencijos susitariančiajai šaliai, pakviestai į Viduržemio jūros regiono pakrantės valstybių įgaliotojų atstovų konferenciją dėl Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, 1994 m. spalio 13–14 d. rengiamą Madride. Jis taip pat teikiamas iki tos pačios datos pasirašyti Europos bendrijai ir visoms panašioms regioninėms ekonominėms grupėms, kurių bent vienas narys yra protokolo taikymo teritorijoje esanti pakrantės valstybė ir kurių kompetencijai priklauso sritys, kurioms taikomas šis protokolas, kaip nustatyta konvencijos 30 straipsnyje.

2.   Šis protokolas ratifikuojamas, priimamas arba patvirtinamas. Ratifikavimo, priėmimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Ispanijos Vyriausybei, kuri prisiima depozitaro funkcijas.

3.   Nuo 1995 m. spalio 15 d. prie šio protokolo gali prisijungti šio straipsnio 1 dalyje nurodytos valstybės, Europos bendrija ir bet kuri toje dalyje nurodyta grupė.

4.   Šis protokolas įsigalioja trisdešimtą dieną nuo tos dienos, kai deponuojami mažiausiai šeši šio straipsnio 1 dalyje nurodytų šalių protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo prie jo dokumentai.

TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį protokolą.

I PRIEDAS

Kenksmingos arba toksiškos medžiagos, kurias draudžiama išmesti protoklo taikymo teritorijoje

| A. | Toliau protokolo 9 straipsnio 4 dalies įgyvendinimo tikslu išvardijamos medžiagos ir jų junginiai. Jos buvo atrinktos daugiausia dėl jų toksinių, patvarumo ir biologinio kaupimosi savybių:






  1. | Gyvsidabris ir gyvsidabrio junginiai. |
| --- | --- | --- |

A.

Toliau protokolo 9 straipsnio 4 dalies įgyvendinimo tikslu išvardijamos medžiagos ir jų junginiai. Jos buvo atrinktos daugiausia dėl jų toksinių, patvarumo ir biologinio kaupimosi savybių:

1.

Gyvsidabris ir gyvsidabrio junginiai.

| 2. | Kadmis ir kadmio junginiai. |
| --- | --- |

2.

Kadmis ir kadmio junginiai.

| 3. | Organoalavo junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1). |
| --- | --- |

3.

Organoalavo junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1).

| 4. | Organiniai fosforo junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1). |
| --- | --- |

4.

Organiniai fosforo junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1).

| 5. | Organohalogeninti junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1). |
| --- | --- |

5.

Organohalogeninti junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti šiuos junginius jūrų aplinkoje (1).

| 6. | Žaliavinė nafta, mazutas, naftingas dumblas, panaudota tepalinė alyva ir perdirbti produktai. |
| --- | --- |

6.

Žaliavinė nafta, mazutas, naftingas dumblas, panaudota tepalinė alyva ir perdirbti produktai.

| 7. | Tvarios sintetinės medžiagos, kurios gali plaukti, skęsti ar likti suspensijoje ir trukdyti tinkamai naudotis jūra. |
| --- | --- |

7.

Tvarios sintetinės medžiagos, kurios gali plaukti, skęsti ar likti suspensijoje ir trukdyti tinkamai naudotis jūra.

| 8. | Medžiagos, dėl kurių įrodyta, kad patekusios į jūrų aplinką arba pabuvusios jūrų aplinkoje jos įgyja kancerogeninių, teratogeninių ar mutageninių savybių. |
| --- | --- |

8.

Medžiagos, dėl kurių įrodyta, kad patekusios į jūrų aplinką arba pabuvusios jūrų aplinkoje jos įgyja kancerogeninių, teratogeninių ar mutageninių savybių.

| 9. | Radioaktyviosios medžiagos, įskaitant jų atliekas, kai jų išmetimas neatitinka radiacinės saugos principų, nustatytų kompetentingų tarptautinių organizacijų atsižvelgiant į jūrų aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

9.

Radioaktyviosios medžiagos, įskaitant jų atliekas, kai jų išmetimas neatitinka radiacinės saugos principų, nustatytų kompetentingų tarptautinių organizacijų atsižvelgiant į jūrų aplinkos apsaugą.

| B. | Šis priedas netaikomas teršalams, kurių sudėtyje A skirsnyje nurodytų medžiagų kiekis yra mažesnis už šalių kartu nustatytą ribą, o naftos atveju – mažesnis už šio protokolo 10 straipsnyje nustatytas ribas. |
| --- | --- |

B.

Šis priedas netaikomas teršalams, kurių sudėtyje A skirsnyje nurodytų medžiagų kiekis yra mažesnis už šalių kartu nustatytą ribą, o naftos atveju – mažesnis už šio protokolo 10 straipsnyje nustatytas ribas.

---

(1)  Išskyrus tas, kurios yra biologiškai nekenksmingos ar kurios greitai virsta į biologiškai nekenksmingas medžiagas.

II PRIEDAS

Kenksmingos arba toksiškos medžiagos, kurias išmesti protoklo taikymo teritorijoje galima tik su specialiu leidimu

| A. | Toliau išvardytos medžiagos ir jų junginiai atrinkti šio protokolo 9 straipsnio 5 dalies įgyvendinimo tikslu.






  1. | Arsenas |
| --- | --- | --- |

A.

Toliau išvardytos medžiagos ir jų junginiai atrinkti šio protokolo 9 straipsnio 5 dalies įgyvendinimo tikslu.

1.

Arsenas

| 2. | Švinas |
| --- | --- |

2.

Švinas

| 3. | Varis |
| --- | --- |

3.

Varis

| 4. | Cinkas |
| --- | --- |

4.

Cinkas

| 5. | Berilis |
| --- | --- |

5.

Berilis

| 6. | Nikelis |
| --- | --- |

6.

Nikelis

| 7. | Vanadis |
| --- | --- |

7.

Vanadis

| 8. | Chromas |
| --- | --- |

8.

Chromas

| 9. | Biocidai ir jų išvestiniai produktai, nenurodyti I priede |
| --- | --- |

9.

Biocidai ir jų išvestiniai produktai, nenurodyti I priede

| 10. | Selenas |
| --- | --- |

10.

Selenas

| 11. | Stibis |
| --- | --- |

11.

Stibis

| 12. | Molibdenas |
| --- | --- |

12.

Molibdenas

| 13. | Titanas |
| --- | --- |

13.

Titanas

| 14. | Alavas |
| --- | --- |

14.

Alavas

| 15. | Baris (išskyrus bario sulfatą) |
| --- | --- |

15.

Baris (išskyrus bario sulfatą)

| 16. | Boras |
| --- | --- |

16.

Boras

| 17. | Uranas |
| --- | --- |

17.

Uranas

| 18. | Kobaltas |
| --- | --- |

18.

Kobaltas

| 19. | Talis |
| --- | --- |

19.

Talis

| 20. | Telūras |
| --- | --- |

20.

Telūras

| 21. | Sidabras |
| --- | --- |

21.

Sidabras

| 22. | Cianidai |
| --- | --- |

22.

Cianidai

| B. | A skirsnyje nurodytų medžiagų išmetimo kontrolė ir griežtas ribojimas turi būti įgyvendinami pagal III priedą. |
| --- | --- |

B.

A skirsnyje nurodytų medžiagų išmetimo kontrolė ir griežtas ribojimas turi būti įgyvendinami pagal III priedą.

III PRIEDAS

VEIKSNIAI, KURIUOS BŪTINA ĮVERTINTI IŠDUODANT LEIDIMUS

Išduodant leidimus, privalomus pagal 9 straipsnio 7 dalį, ypatingas dėmesys, atsižvelgiant į aplinkybes, bus kreipiamas į šiuos veiksnius:

| A. | Atliekų savybės ir sudėtis






  1. | Atliekų šaltinio tipas ir dydis (pvz., pramoniniai procesai). |
| --- | --- | --- |

A.

Atliekų savybės ir sudėtis

1.

Atliekų šaltinio tipas ir dydis (pvz., pramoniniai procesai).

| 2. | Atliekų tipas (pvz., kilmė, vidutinė sudėtis). |
| --- | --- |

2.

Atliekų tipas (pvz., kilmė, vidutinė sudėtis).

| 3. | Atliekų pavidalas (pvz., kietos, skystos, dumblas, srutos, dujos). |
| --- | --- |

3.

Atliekų pavidalas (pvz., kietos, skystos, dumblas, srutos, dujos).

| 4. | Bendras kiekis (masė, išmetama, pvz., per metus). |
| --- | --- |

4.

Bendras kiekis (masė, išmetama, pvz., per metus).

| 5. | Išmetimo modelis (nuolatinis, su pertrūkiais, sezoniškai kintantis ir t. t.). |
| --- | --- |

5.

Išmetimo modelis (nuolatinis, su pertrūkiais, sezoniškai kintantis ir t. t.).

| 6. | Pagrindinių sudedamųjų dalių, I ir II prieduose nurodytų medžiagų ir, jeigu taikytina, kitų medžiagų koncentracijos. |
| --- | --- |

6.

Pagrindinių sudedamųjų dalių, I ir II prieduose nurodytų medžiagų ir, jeigu taikytina, kitų medžiagų koncentracijos.

| 7. | Atliekų fizinės, cheminės ir biocheminės savybės. |
| --- | --- |

7.

Atliekų fizinės, cheminės ir biocheminės savybės.

| B. | Atliekų sudedamųjų dalių savybės, atsižvelgiant į jų kenksmingumą






  1. | Patvarumas (fizinis, cheminis, biologinis) jūrų aplinkoje. |
| --- | --- | --- |

B.

Atliekų sudedamųjų dalių savybės, atsižvelgiant į jų kenksmingumą

1.

Patvarumas (fizinis, cheminis, biologinis) jūrų aplinkoje.

| 2. | Toksiškumas ir kitoks žalingas poveikis. |
| --- | --- |

2.

Toksiškumas ir kitoks žalingas poveikis.

| 3. | Kaupimasis biologinės kilmės medžiagose arba nuosėdose. |
| --- | --- |

3.

Kaupimasis biologinės kilmės medžiagose arba nuosėdose.

| 4. | Biocheminis virsmas, kurio metu susidaro žalingi junginiai. |
| --- | --- |

4.

Biocheminis virsmas, kurio metu susidaro žalingi junginiai.

| 5. | Neigiamas poveikis deguonies kiekiui ir pusiausvyrai. |
| --- | --- |

5.

Neigiamas poveikis deguonies kiekiui ir pusiausvyrai.

| 6. | Polinkis į fizinius, cheminius ir biocheminius pokyčius bei sąveika vandens aplinkoje su kitomis jūrų vandens sudedamosiomis dalimis, galinti sukelti žalingą biologinį ar kitokį poveikį E skirsnyje nurodytiems naudojimo būdams. |
| --- | --- |

6.

Polinkis į fizinius, cheminius ir biocheminius pokyčius bei sąveika vandens aplinkoje su kitomis jūrų vandens sudedamosiomis dalimis, galinti sukelti žalingą biologinį ar kitokį poveikį E skirsnyje nurodytiems naudojimo būdams.

| C. | Teršalų išmetimo vietos ir priimančios jūrų aplinkos savybės






  1. | Teritorijos hidrografinės, meteorologinės, geologinės ir topografinės savybės. |
| --- | --- | --- |

C.

Teršalų išmetimo vietos ir priimančios jūrų aplinkos savybės

1.

Teritorijos hidrografinės, meteorologinės, geologinės ir topografinės savybės.

| 2. | Teršalų išmetimo vieta ir būdas (nuotakas, kanalas, išleidimo anga ir t. t.) ir jo ryšys su kitomis zonomis (pvz., poilsio zonomis, neršyklomis, žuvų veisyklomis bei žvejybos zonomis, vėžiagyvių veisimosi plotais) ir kitų teršalų išmetimu. |
| --- | --- |

2.

Teršalų išmetimo vieta ir būdas (nuotakas, kanalas, išleidimo anga ir t. t.) ir jo ryšys su kitomis zonomis (pvz., poilsio zonomis, neršyklomis, žuvų veisyklomis bei žvejybos zonomis, vėžiagyvių veisimosi plotais) ir kitų teršalų išmetimu.

| 3. | Pirminis atskiedimas, pasiekiamas teršalų išmetimo į priimančią jūrų aplinką vietoje. |
| --- | --- |

3.

Pirminis atskiedimas, pasiekiamas teršalų išmetimo į priimančią jūrų aplinką vietoje.

| 4. | Sklaidos savybės, pvz., srovės, potvynių ir atoslūgių bei vėjo poveikis pernešant horizontaliai ir maišant vertikaliai. |
| --- | --- |

4.

Sklaidos savybės, pvz., srovės, potvynių ir atoslūgių bei vėjo poveikis pernešant horizontaliai ir maišant vertikaliai.

| 5. | Priimančio vandens savybės teršalų išmetimo zonos fizinių, cheminių, biologinių ir ekologinių sąlygų atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.

Priimančio vandens savybės teršalų išmetimo zonos fizinių, cheminių, biologinių ir ekologinių sąlygų atžvilgiu.

| 6. | Priimančios jūrų aplinkos pajėgumas priimti išmetamas atliekas, nepatiriant nepageidaujamo poveikio. |
| --- | --- |

6.

Priimančios jūrų aplinkos pajėgumas priimti išmetamas atliekas, nepatiriant nepageidaujamo poveikio.

| D. | Atliekų apdorojimo technologijų taikymas
  Atliekų mažinimo ir išmetimo į pramoninius nutekamuosius vandenis, taip pat buitines nuotekas, metodai turėtų būti parenkami atsižvelgiant į tai, kiek taikomi ir įmanomi:






  a) | alternatyvūs apdorojimo procesai; |
| --- | --- | --- |

D.

Atliekų apdorojimo technologijų taikymas

Atliekų mažinimo ir išmetimo į pramoninius nutekamuosius vandenis, taip pat buitines nuotekas, metodai turėtų būti parenkami atsižvelgiant į tai, kiek taikomi ir įmanomi:

a)

alternatyvūs apdorojimo procesai;

| b) | pakartotinio naudojimo arba pašalinimo metodai; |
| --- | --- |

b)

pakartotinio naudojimo arba pašalinimo metodai;

| c) | atliekų šalinimo sausumoje alternatyvos ir |
| --- | --- |

c)

atliekų šalinimo sausumoje alternatyvos ir

| d) | atitinkamos mažaatliekės technologijos. |
| --- | --- |

d)

atitinkamos mažaatliekės technologijos.

| E. | Galimas jūros ekosistemos ir jūrų vandens naudojimo galimybių pablogėjimas






  1. | Poveikis žmogaus sveikatai dėl taršos įtakos:






  a) | valgomiems jūros organizmams; |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Galimas jūros ekosistemos ir jūrų vandens naudojimo galimybių pablogėjimas

1.

Poveikis žmogaus sveikatai dėl taršos įtakos:

a)

valgomiems jūros organizmams;

| b) | maudykloms; |
| --- | --- |

b)

maudykloms;

| c) | estetikai. |
| --- | --- |

c)

estetikai.

| 2. | Poveikis jūros ekosistemoms, ypač gyviesiems ištekliams, nykstančioms rūšims ir pažeidžiamoms buveinėms. |
| --- | --- |

2.

Poveikis jūros ekosistemoms, ypač gyviesiems ištekliams, nykstančioms rūšims ir pažeidžiamoms buveinėms.

| 3. | Poveikis kitokiam teisėtam naudojimuisi jūra. |
| --- | --- |

3.

Poveikis kitokiam teisėtam naudojimuisi jūra.

IV PRIEDAS

POVEIKIO APLINKAI VERTINIMAS

| 1. | Kiekviena Šalis reikalauja, kad poveikio aplinkai vertinimas apimtų bent šiuos dalykus:






  a) | teritorijos, kurioje numatoma vykdyti veiklą, geografinių ribų aprašą, įtraukiant, kai taikytina, saugos zonas; |
| --- | --- | --- |

1.

Kiekviena Šalis reikalauja, kad poveikio aplinkai vertinimas apimtų bent šiuos dalykus:

a)

teritorijos, kurioje numatoma vykdyti veiklą, geografinių ribų aprašą, įtraukiant, kai taikytina, saugos zonas;

| b) | teritorijos aplinkos pirminės būklės aprašą; |
| --- | --- |

b)

teritorijos aplinkos pirminės būklės aprašą;

| c) | informaciją apie siūlomos veiklos pobūdį, tikslus, mastą ir trukmę; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie siūlomos veiklos pobūdį, tikslus, mastą ir trukmę;

| d) | numatomų taikyti metodų, įrenginių ir kitų priemonių aprašą, taip pat galimas alternatyvas šiems metodams ir priemonėms; |
| --- | --- |

d)

numatomų taikyti metodų, įrenginių ir kitų priemonių aprašą, taip pat galimas alternatyvas šiems metodams ir priemonėms;

| e) | numatomo siūlomos veiklos tiesioginio ir netiesioginio, trumpalaikio ir ilgalaikio poveikio aplinkai, įskaitant fauną, florą ir ekologinę pusiausvyrą, aprašą; |
| --- | --- |

e)

numatomo siūlomos veiklos tiesioginio ir netiesioginio, trumpalaikio ir ilgalaikio poveikio aplinkai, įskaitant fauną, florą ir ekologinę pusiausvyrą, aprašą;

| f) | dokumentą, kuriame būtų nurodytos siūlomos priemonės, kuriomis būtų kuo labiau sumažinta vykdant veiklą aplinkai daroma žala, įskaitant šių priemonių alternatyvas; |
| --- | --- |

f)

dokumentą, kuriame būtų nurodytos siūlomos priemonės, kuriomis būtų kuo labiau sumažinta vykdant veiklą aplinkai daroma žala, įskaitant šių priemonių alternatyvas;

| g) | informaciją apie priemones, kurios vykdant siūlomą veiklą ir baigus ją vykdyti bus taikomos siekiant apsaugoti aplinką nuo taršos ir kitokio neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

g)

informaciją apie priemones, kurios vykdant siūlomą veiklą ir baigus ją vykdyti bus taikomos siekiant apsaugoti aplinką nuo taršos ir kitokio neigiamo poveikio;

| h) | informaciją apie taikomą poveikio aplinkai vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

h)

informaciją apie taikomą poveikio aplinkai vertinimo metodiką;

| i) | informaciją apie tai, ar tikėtina, kad dėl siūlomos veiklos bus padarytas poveikis kitos valstybės aplinkai. |
| --- | --- |

i)

informaciją apie tai, ar tikėtina, kad dėl siūlomos veiklos bus padarytas poveikis kitos valstybės aplinkai.

| 2. | Kiekviena šalis paskelbia pagal protokolo 23 straipsnį, atsižvelgiant į tarptautines taisykles, priimtus standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras, pagal kuriuos bus vertinamas poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

2.

Kiekviena šalis paskelbia pagal protokolo 23 straipsnį, atsižvelgiant į tarptautines taisykles, priimtus standartus ir rekomenduojamus praktinius metodus bei procedūras, pagal kuriuos bus vertinamas poveikis aplinkai.

V PRIEDAS

NAFTA IR NAFTINGIEJI MIŠINIAI, GRĘŽIMO SKYSČIAI IR ATLIEKOS

Atsižvelgdamos į 10 straipsnį, šalys nustato tokias sąlygas:

| A. | Nafta ir naftingieji mišiniai






  1. | Išsiliejusios gamybinės ir platformų nuotekos, kurių sudėtyje yra didelė naftos koncentracija, surenkamos, nukreipiamos ir apdorojamos kaip sudedamoji produkto dalis, o likučiai prieš išmetant pakankamai apdorojami, laikantis gerosios naftos telkinių naudojimo patirties. |
| --- | --- | --- |

A.

Nafta ir naftingieji mišiniai

1.

Išsiliejusios gamybinės ir platformų nuotekos, kurių sudėtyje yra didelė naftos koncentracija, surenkamos, nukreipiamos ir apdorojamos kaip sudedamoji produkto dalis, o likučiai prieš išmetant pakankamai apdorojami, laikantis gerosios naftos telkinių naudojimo patirties.

| 2. | Naftingos atliekos ir dumblas, susidarę per atskyrimo procesus, išgabenamos į krantą. |
| --- | --- |

2.

Naftingos atliekos ir dumblas, susidarę per atskyrimo procesus, išgabenamos į krantą.

| 3. | Taikomos visos atsargumo priemonės, būtinos surinktos arba bandomuosiuose naftos gręžiniuose fakelo sudegintos naftos patekimui į jūrą sumažinti. |
| --- | --- |

3.

Taikomos visos atsargumo priemonės, būtinos surinktos arba bandomuosiuose naftos gręžiniuose fakelo sudegintos naftos patekimui į jūrą sumažinti.

| 4. | Taikomos visos atsargumo priemonės, būtinos užtikrinti, kad naftos gavybos metu išsiskiriančios dujos būtų tinkamai sudegintos arba tinkamai panaudotos. B. |
| --- | --- |

4.

Taikomos visos atsargumo priemonės, būtinos užtikrinti, kad naftos gavybos metu išsiskiriančios dujos būtų tinkamai sudegintos arba tinkamai panaudotos. B.

| B. | Gręžimo skysčiai ir atliekos






  1. | Vandens pagrindo gręžimo skysčiams ir atliekoms taikomi šie reikalavimai:






  a) | šie gręžimo skysčiai naudojami ir šalinami pagal cheminių medžiagų naudojimo planą ir šio protokolo 9 straipsnį; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Gręžimo skysčiai ir atliekos

1.

Vandens pagrindo gręžimo skysčiams ir atliekoms taikomi šie reikalavimai:

a)

šie gręžimo skysčiai naudojami ir šalinami pagal cheminių medžiagų naudojimo planą ir šio protokolo 9 straipsnį;

| b) | gręžimo atliekos šalinamos tinkamoje sausumos arba jūros vietovėje ar teritorijoje, kaip yra nurodžiusi kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

b)

gręžimo atliekos šalinamos tinkamoje sausumos arba jūros vietovėje ar teritorijoje, kaip yra nurodžiusi kompetentinga institucija.

| 2. | Naftos pagrindo gręžimo skysčiams ir atliekoms taikomi šie reikalavimai:






  a) | šie skysčiai naudojami tik tuo atveju, jeigu jie yra gana mažo toksiškumo ir jeigu kompetentinga institucija, įsitikinusi, kad toksiškumas yra mažas, operatoriui yra išdavusi atitinkamą leidimą; |
| --- | --- | --- |

2.

Naftos pagrindo gręžimo skysčiams ir atliekoms taikomi šie reikalavimai:

a)

šie skysčiai naudojami tik tuo atveju, jeigu jie yra gana mažo toksiškumo ir jeigu kompetentinga institucija, įsitikinusi, kad toksiškumas yra mažas, operatoriui yra išdavusi atitinkamą leidimą;

| b) | šiuos gręžimo skysčius draudžiama išleisti į jūrą; |
| --- | --- |

b)

šiuos gręžimo skysčius draudžiama išleisti į jūrą;

| c) | gręžimo atliekas leidžiama išmesti į jūrą tik tuo atveju, jeigu yra sumontuota ir tinkamai naudojama veiksminga kietųjų dalelių kontrolės įranga, jeigu išmetimo vieta yra gerokai žemiau vandens lygio ir jeigu naftos koncentracija mažesnė kaip 100 g naftos viename sausų atliekų kilograme; |
| --- | --- |

c)

gręžimo atliekas leidžiama išmesti į jūrą tik tuo atveju, jeigu yra sumontuota ir tinkamai naudojama veiksminga kietųjų dalelių kontrolės įranga, jeigu išmetimo vieta yra gerokai žemiau vandens lygio ir jeigu naftos koncentracija mažesnė kaip 100 g naftos viename sausų atliekų kilograme;

| d) | šias gręžimo atliekas draudžiama išmesti specialiai saugomose teritorijose; |
| --- | --- |

d)

šias gręžimo atliekas draudžiama išmesti specialiai saugomose teritorijose;

| e) | gamybinio ir parengiamojo gręžimo atveju turi būti įgyvendinama taršos zonoje esančio jūros dugno mėginių ėmimo ir analizės programa. |
| --- | --- |

e)

gamybinio ir parengiamojo gręžimo atveju turi būti įgyvendinama taršos zonoje esančio jūros dugno mėginių ėmimo ir analizės programa.

| 3. | Dyzelino pagrindo gręžimo skysčiai:
  dyzelino pagrindo gręžimo skysčius naudoti draudžiama. Šalys gali nustatyti aplinkybes, kuriomis išimties tvarka dyzelinas gali būti pilamas į gręžimo skysčius. |
| --- | --- |

3.

Dyzelino pagrindo gręžimo skysčiai:

dyzelino pagrindo gręžimo skysčius naudoti draudžiama. Šalys gali nustatyti aplinkybes, kuriomis išimties tvarka dyzelinas gali būti pilamas į gręžimo skysčius.

VI PRIEDAS

SAUGOS PRIEMONĖS

Atsižvelgdamos į 15 straipsnį, šalys nustato tokias sąlygas:

| a) | įrenginiai turi būti saugūs ir atitikti numatytąją paskirtį, pirmiausia jie turi būti suprojektuoti ir pastatyti taip, kad esant didžiausiai leidžiamai apkrovai būtų atsparūs visoms gamtinėms sąlygoms, įskaitant šiuos konkrečius veiksnius: didžiausią galimą vėją ir bangavimą, nustatytą remiantis istoriniais orų duomenimis, žemės drebėjimą, jūros dugno sąlygas ir stabilumą, vandens gylį; |
| --- | --- |

a)

įrenginiai turi būti saugūs ir atitikti numatytąją paskirtį, pirmiausia jie turi būti suprojektuoti ir pastatyti taip, kad esant didžiausiai leidžiamai apkrovai būtų atsparūs visoms gamtinėms sąlygoms, įskaitant šiuos konkrečius veiksnius: didžiausią galimą vėją ir bangavimą, nustatytą remiantis istoriniais orų duomenimis, žemės drebėjimą, jūros dugno sąlygas ir stabilumą, vandens gylį;

| b) | turi būti tinkamai pasirengta visiems veiklos etapams, įskaitant išgautų išteklių saugojimą ir transportavimą, kad būtų galima kontroliuoti visos veiklos saugą, ir šie etapai turi būti įgyvendinami pačiu saugiausiu būdu; operatorius privalo taikyti visos veiklos stebėjimo sistemą; |
| --- | --- |

b)

turi būti tinkamai pasirengta visiems veiklos etapams, įskaitant išgautų išteklių saugojimą ir transportavimą, kad būtų galima kontroliuoti visos veiklos saugą, ir šie etapai turi būti įgyvendinami pačiu saugiausiu būdu; operatorius privalo taikyti visos veiklos stebėjimo sistemą;

| c) | turi būti taikomos ir reguliariai tikrinamos pačios pažangiausios saugos sistemos, siekiant kaip galima labiau sumažinti nutekėjimo, išsiliejimo, atsitiktinio išmetimo, gaisro, sprogimų, išsiveržimų ar kitokią grėsmę žmonių saugumui arba aplinkai,; turi būti paskirtas apmokytas specialus šių sistemų valdymo ir jų techninės priežiūros personalas; šis personalas privalo periodiškai dalyvauti pratybose. Leidimą turinčiuose įrenginiuose, kuriuose žmonės dirba ne nuolatos, turi būti užtikrinta, kad bet kada būtų galimybė pasitelkti specialų personalą; |
| --- | --- |

c)

turi būti taikomos ir reguliariai tikrinamos pačios pažangiausios saugos sistemos, siekiant kaip galima labiau sumažinti nutekėjimo, išsiliejimo, atsitiktinio išmetimo, gaisro, sprogimų, išsiveržimų ar kitokią grėsmę žmonių saugumui arba aplinkai,; turi būti paskirtas apmokytas specialus šių sistemų valdymo ir jų techninės priežiūros personalas; šis personalas privalo periodiškai dalyvauti pratybose. Leidimą turinčiuose įrenginiuose, kuriuose žmonės dirba ne nuolatos, turi būti užtikrinta, kad bet kada būtų galimybė pasitelkti specialų personalą;

| d) | įrenginiai ir, jeigu taikytina, nustatytoji saugos zona turi būti pažymėti pagal tarptautines rekomendacijas, apie juos tinkamai įspėjant ir pateikiant pakankamai informacijos jiems atpažinti; |
| --- | --- |

d)

įrenginiai ir, jeigu taikytina, nustatytoji saugos zona turi būti pažymėti pagal tarptautines rekomendacijas, apie juos tinkamai įspėjant ir pateikiant pakankamai informacijos jiems atpažinti;

| e) | pagal tarptautinę jūrų praktiką įrenginiai turi būti nurodyti jūrlapiuose ir apie juos turi būti pranešta susijusiems asmenims; |
| --- | --- |

e)

pagal tarptautinę jūrų praktiką įrenginiai turi būti nurodyti jūrlapiuose ir apie juos turi būti pranešta susijusiems asmenims;

| f) | siekiant užtikrinti pirmiau išdėstytų nuostatų laikymąsi, už įrenginius ir (arba) veiklą atsakingas (-i) asmuo (-enys), įskaitant atsakingą (-us) už apsaugos nuo išsiveržimų įrangą (išleidimo įtaisą), turi turėti kompetentingos institucijos reikalaujamą kvalifikaciją; nuolatos turi būti pakankamas kiekis kvalifikuotų darbuotojų. Ši kvalifikacija pirmiausia apima nuolatinį įgūdžių tobulinimą saugos ir aplinkosaugos srityse. |
| --- | --- |

f)

siekiant užtikrinti pirmiau išdėstytų nuostatų laikymąsi, už įrenginius ir (arba) veiklą atsakingas (-i) asmuo (-enys), įskaitant atsakingą (-us) už apsaugos nuo išsiveržimų įrangą (išleidimo įtaisą), turi turėti kompetentingos institucijos reikalaujamą kvalifikaciją; nuolatos turi būti pakankamas kiekis kvalifikuotų darbuotojų. Ši kvalifikacija pirmiausia apima nuolatinį įgūdžių tobulinimą saugos ir aplinkosaugos srityse.

VII PRIEDAS

NEPAPRASTOSIOS PADĖTIES PLANAS

A.   Operatoriaus nepaprastosios padėties planas

| 1. | Operatoriai privalo užtikrinti:






  a) | kad įrenginiuose veiktų pati tinkamiausia pavojaus signalų sistema ir ryšių sistema ir kad šios sistemos būtų geros darbinės būklės; |
| --- | --- | --- |

1.

Operatoriai privalo užtikrinti:

a)

kad įrenginiuose veiktų pati tinkamiausia pavojaus signalų sistema ir ryšių sistema ir kad šios sistemos būtų geros darbinės būklės;

| b) | kad avarijos atveju būtų nedelsiant skelbiamas pavojaus signalas ir kad apie avariją būtų nedelsiant pranešta kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

b)

kad avarijos atveju būtų nedelsiant skelbiamas pavojaus signalas ir kad apie avariją būtų nedelsiant pranešta kompetentingai institucijai;

| c) | kad, derinant su kompetentinga institucija, būtų galima nedelsiant perduoti pavojaus signalą, suteikti reikiamą pagalbą ir užtikrinti pagalbos koordinavimą bei priežiūrą; |
| --- | --- |

c)

kad, derinant su kompetentinga institucija, būtų galima nedelsiant perduoti pavojaus signalą, suteikti reikiamą pagalbą ir užtikrinti pagalbos koordinavimą bei priežiūrą;

| d) | kad įrenginių darbuotojams ir kompetentingai institucijai nedelsiant būtų perduota informacija apie avarijos pobūdį ir mastą; |
| --- | --- |

d)

kad įrenginių darbuotojams ir kompetentingai institucijai nedelsiant būtų perduota informacija apie avarijos pobūdį ir mastą;

| e) | kad kompetentinga institucija būtų nuolat informuojama apie avarijos padarinių likvidavimo pažangą; |
| --- | --- |

e)

kad kompetentinga institucija būtų nuolat informuojama apie avarijos padarinių likvidavimo pažangą;

| f) | kad avariniam planui įgyvendinti nuolat būtų parengtas pakankamas kiekis pačių tinkamiausių medžiagų ir įrangos, įskaitant budinčius laivus ir orlaivius; |
| --- | --- |

f)

kad avariniam planui įgyvendinti nuolat būtų parengtas pakankamas kiekis pačių tinkamiausių medžiagų ir įrangos, įskaitant budinčius laivus ir orlaivius;

| g) | kad VI priedo c punkte nurodytas specialus personalas išmanytų pačius tinkamiausius metodus ir technologijas, kaip kovoti su nutekėjimu, išsiliejimu, atsitiktiniu išmetimu, gaisru, sprogimais, išsiveržimais ar kitokia grėsme žmonių saugumui arba aplinkai; |
| --- | --- |

g)

kad VI priedo c punkte nurodytas specialus personalas išmanytų pačius tinkamiausius metodus ir technologijas, kaip kovoti su nutekėjimu, išsiliejimu, atsitiktiniu išmetimu, gaisru, sprogimais, išsiveržimais ar kitokia grėsme žmonių saugumui arba aplinkai;

| h) | kad specialus personalas, atsakingas už ilgalaikio neigiamo poveikio aplinkai prevenciją, išmanytų pačius tinkamiausius metodus ir technologijas; |
| --- | --- |

h)

kad specialus personalas, atsakingas už ilgalaikio neigiamo poveikio aplinkai prevenciją, išmanytų pačius tinkamiausius metodus ir technologijas;

| i) | kad personalas būtų gerai supažindintas su operatorius nepaprastosios padėties planu kad periodiškai būtų rengiamos avarinės pratybos, suteikiančios personalui galimybę gerai praktiškai susipažinti su įranga ir procedūromis, ir kad kiekvienas asmuo gerai žinotų plane jam numatytą vaidmenį. |
| --- | --- |

i)

kad personalas būtų gerai supažindintas su operatorius nepaprastosios padėties planu kad periodiškai būtų rengiamos avarinės pratybos, suteikiančios personalui galimybę gerai praktiškai susipažinti su įranga ir procedūromis, ir kad kiekvienas asmuo gerai žinotų plane jam numatytą vaidmenį.

| 2. | Operatorius institucijų lygmeniu bendradarbiauja su kitais operatoriais arba subjektais, galinčiais suteikti reikiamą pagalbą, taip užtikrindamas, kad tais atvejais, kai dėl avarijos masto arba pobūdžio kyla rizika, kuriai esant reikalinga arba gali būti reikalinga pagalba, tokia pagalba būtų suteikta. |
| --- | --- |

2.

Operatorius institucijų lygmeniu bendradarbiauja su kitais operatoriais arba subjektais, galinčiais suteikti reikiamą pagalbą, taip užtikrindamas, kad tais atvejais, kai dėl avarijos masto arba pobūdžio kyla rizika, kuriai esant reikalinga arba gali būti reikalinga pagalba, tokia pagalba būtų suteikta.

B.   Nacionalinis koordinavimas ir vadovavimas

Susitariančiosios šalies avarijų srities kompetentinga institucija:

| a) | užtikrina, kad nacionalinis nepaprastosios padėties planas ir (arba) procedūros būtų suderintos su operatoriaus nepaprastosios padėties planu ir būtų kontroliuojamas veiksmų įgyvendinimas, ypač kai avarija sukelia didelius neigiamus padarinius; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad nacionalinis nepaprastosios padėties planas ir (arba) procedūros būtų suderintos su operatoriaus nepaprastosios padėties planu ir būtų kontroliuojamas veiksmų įgyvendinimas, ypač kai avarija sukelia didelius neigiamus padarinius;

| b) | nurodo operatoriui imtis veiksmų vykdant taršos prevenciją, mažinant taršą, kovojant su tarša arba imantis tam skirtų papildomų priemonių, įskaitant įsakymą dėl pagalbinio gręžimo bokšto, arba būtų užtikrina, kad operatorius nesiimtų tam tikrų nurodytų veiksmų; |
| --- | --- |

b)

nurodo operatoriui imtis veiksmų vykdant taršos prevenciją, mažinant taršą, kovojant su tarša arba imantis tam skirtų papildomų priemonių, įskaitant įsakymą dėl pagalbinio gręžimo bokšto, arba būtų užtikrina, kad operatorius nesiimtų tam tikrų nurodytų veiksmų;

| c) | užtikrina, kad nacionalinės jurisdikcijos lygmeniu vykdant taršos prevenciją, mažinant taršą, kovojant su tarša arba rengiant tam skirtas papildomas priemones taikomi veiksmai būtų derinami su atitinkamais veiksmais, kurie taikomi kitų valstybių jurisdikcijos lygmeniu arba kuriuos taiko tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad nacionalinės jurisdikcijos lygmeniu vykdant taršos prevenciją, mažinant taršą, kovojant su tarša arba rengiant tam skirtas papildomas priemones taikomi veiksmai būtų derinami su atitinkamais veiksmais, kurie taikomi kitų valstybių jurisdikcijos lygmeniu arba kuriuos taiko tarptautinės organizacijos;

| d) | renka visą reikiamą informaciją apie vykdomą veiklą ir prireikus ją pateikia; |
| --- | --- |

d)

renka visą reikiamą informaciją apie vykdomą veiklą ir prireikus ją pateikia;

| e) | būtų parengtas nuolat atnaujinamas asmenų ir subjektų, kuriuos būtina įspėti ir informuoti apie avariją, jos raidą ir taikomas priemones, sąrašas; |
| --- | --- |

e)

būtų parengtas nuolat atnaujinamas asmenų ir subjektų, kuriuos būtina įspėti ir informuoti apie avariją, jos raidą ir taikomas priemones, sąrašas;

| f) | užtikrina, kad visa reikiama informacija apie nenumatyto atvejo mastą ir jo padarinių likvidavimo priemones būtų renkama ir perduodama suinteresuotosioms šalims; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad visa reikiama informacija apie nenumatyto atvejo mastą ir jo padarinių likvidavimo priemones būtų renkama ir perduodama suinteresuotosioms šalims;

| g) | bendradarbiaudama su operatoriumi koordinuoja A dalyje nurodytą pagalbą ir prižiūri jos teikimą; |
| --- | --- |

g)

bendradarbiaudama su operatoriumi koordinuoja A dalyje nurodytą pagalbą ir prižiūri jos teikimą;

| h) | užtikrina, kad būtų imtasi specialių veiksmų, įskaitant techninių ekspertų ir reikiamą įrangą bei medžiagas turinčio apmokyto personalo įtraukimą, juos organizuoja ir, jeigu būtina, koordinuoja; |
| --- | --- |

h)

užtikrina, kad būtų imtasi specialių veiksmų, įskaitant techninių ekspertų ir reikiamą įrangą bei medžiagas turinčio apmokyto personalo įtraukimą, juos organizuoja ir, jeigu būtina, koordinuoja;

| i) | skubiai informauoja kitų šalių, kurioms gali turėti įtakos nenumatytas atvejis, kompetentingas institucijas, kad šios prireikus galėtų imtis tinkamų priemonių; |
| --- | --- |

i)

skubiai informauoja kitų šalių, kurioms gali turėti įtakos nenumatytas atvejis, kompetentingas institucijas, kad šios prireikus galėtų imtis tinkamų priemonių;

| j) | užtikrina techninės pagalbos teikimą kitoms šalims, jeigu būtina; |
| --- | --- |

j)

užtikrina techninės pagalbos teikimą kitoms šalims, jeigu būtina;

| k) | skubiai informauoja kompetentingas tarptautines organizacijas siekiant išvengti pavojaus laivybai ir kitiems interesams. |
| --- | --- |

k)

skubiai informauoja kompetentingas tarptautines organizacijas siekiant išvengti pavojaus laivybai ir kitiems interesams.

Priedėlis

NAFTOS PRODUKTŲ SĄRAŠAS
   (1)

| | Asfalto skiediniai | Mišinio komponentai |
| --- | --- | --- |

Asfalto skiediniai

Mišinio komponentai

| | Stogdengių fliusas |
| --- | --- |

Stogdengių fliusas

| | Pirmojo varymo liekanos |
| --- | --- |

Pirmojo varymo liekanos

| | Alyvos | Skaidrinta alyva |
| --- | --- | --- |

Alyvos

Skaidrinta alyva

| | Žaliavinė nafta |
| --- | --- |

Žaliavinė nafta

| | Mišiniai, kurių sudėtyje yra žaliavinės naftos |
| --- | --- |

Mišiniai, kurių sudėtyje yra žaliavinės naftos

| | Dyzelinas |
| --- | --- |

Dyzelinas

| | Mazutas Nr. 4 |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 4

| | Mazutas Nr. 5 |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 5

| | Mazutas Nr. 6 |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 6

| | Likutinis mazutas |
| --- | --- |

Likutinis mazutas

| | Kelių bitumas |
| --- | --- |

Kelių bitumas

| | Transformatorių alyva |
| --- | --- |

Transformatorių alyva

| | Aromatinė alyva (išskyrus augalinę alyvą) |
| --- | --- |

Aromatinė alyva (išskyrus augalinę alyvą)

| | Tepalinė alyva ir mišinio komponentai |
| --- | --- |

Tepalinė alyva ir mišinio komponentai

| | Mineralinė alyva |
| --- | --- |

Mineralinė alyva

| | Variklių alyva |
| --- | --- |

Variklių alyva

| | Impregnuojamasis bituminis skiedinys |
| --- | --- |

Impregnuojamasis bituminis skiedinys

| | Pavarų alyva |
| --- | --- |

Pavarų alyva

| | Turbinų alyva |
| --- | --- |

Turbinų alyva

| | Distiliatai | Pirmojo varymo |
| --- | --- | --- |

Distiliatai

Pirmojo varymo

| | Išgarinti žaliaviniai komponentai |
| --- | --- |

Išgarinti žaliaviniai komponentai

| | Gazolis

  Gautas krekingo būdu |
| --- | --- |

Gazolis

Gautas krekingo būdu

| | Aviacinis kuras | JP-1 (žibalas) |
| --- | --- | --- |

Aviacinis kuras

JP-1 (žibalas)

| | JP-3 |
| --- | --- |

JP-3

| | JP-4 |
| --- | --- |

JP-4

| | JP-5 (žibalas, sunkusis) |
| --- | --- |

JP-5 (žibalas, sunkusis)

| | Reaktyvinis kuras |
| --- | --- |

Reaktyvinis kuras

| | Žibalas |
| --- | --- |

Žibalas

| | Mineralinis spiritas |
| --- | --- |

Mineralinis spiritas

| | Priminis benzinas | Tirpiklis |
| --- | --- | --- |

Priminis benzinas

Tirpiklis

| | Benzinas |
| --- | --- |

Benzinas

| | Bazinė distiliacinė alyva |
| --- | --- |

Bazinė distiliacinė alyva

| | Gazolino mišinio komponentai | Alkilatai – kuras |
| --- | --- | --- |

Gazolino mišinio komponentai

Alkilatai – kuras

| | Reformingo produktai |
| --- | --- |

Reformingo produktai

| | Polimerai – kuras |
| --- | --- |

Polimerai – kuras

| | Gazolinai | Separatoriai (natūralūs) |
| --- | --- | --- |

Gazolinai

Separatoriai (natūralūs)

| | Automobiliams |
| --- | --- |

Automobiliams

| | Aviaciniai |
| --- | --- |

Aviaciniai

| | Pirmojo varymo |
| --- | --- |

Pirmojo varymo

| | Mazutas Nr. 1 (žibalas) |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 1 (žibalas)

| | Mazutas Nr. 1-D |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 1-D

| | Mazutas Nr. 2 |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 2

| | Mazutas Nr. 2-D |
| --- | --- |

Mazutas Nr. 2-D

---

(1)  Šis naftos produktų sąrašas neturėtų būti laikomas išsamiu.

---

REGLAMENTAI

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 6/2013

2013 m. sausio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantis Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2008 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 690/2009 (2), 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gaminiai, dalys ir prietaisai turi atitikti aplinkos apsaugos reikalavimus, nustatytus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 16 priedo I ir II tomuose (2008 m. lapkričio 20 d. galiojanti redakcija), išskyrus jo priedėlius; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2008 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 690/2009 (2), 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gaminiai, dalys ir prietaisai turi atitikti aplinkos apsaugos reikalavimus, nustatytus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 16 priedo I ir II tomuose (2008 m. lapkričio 20 d. galiojanti redakcija), išskyrus jo priedėlius;

| (2) | po to, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 690/2009, Čikagos konvencijos 16 priedas iš dalies pakeistas, todėl ir Reglamentas (EB) Nr. 216/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(2)

po to, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 690/2009, Čikagos konvencijos 16 priedas iš dalies pakeistas, todėl ir Reglamentas (EB) Nr. 216/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (3) | Čikagos konvencijos 16 priedo aplinkos apsaugos reikalavimų pakeitimais įvesti reikalavimai nutraukti NOx išmetimą ir susitariančiosioms valstybėms leista nustatyti tų reikalavimų taikymo pereinamojo laikotarpio priemones; |
| --- | --- |

(3)

Čikagos konvencijos 16 priedo aplinkos apsaugos reikalavimų pakeitimais įvesti reikalavimai nutraukti NOx išmetimą ir susitariančiosioms valstybėms leista nustatyti tų reikalavimų taikymo pereinamojo laikotarpio priemones;

| (4) | šiame reglamente numatytos priemonės grindžiamos Agentūros nuomone, paskelbta pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente numatytos priemonės grindžiamos Agentūros nuomone, paskelbta pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnio 1 dalį įsteigto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnio 1 dalį įsteigto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 216/2008 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 216/2008 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Gaminiai, dalys ir prietaisai atitinka aplinkos apsaugos reikalavimus, nustatytus nuo 2011 m. lapkričio 17 d. taikomuose Čikagos konvencijos 16 priedo I tomo 10 pakeitime ir II tomo 7 pakeitime, išskyrus 16 priedo priedėlius.“

2 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Iki 2016 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali suteikti Čikagos konvencijos 16 priedo II tomo III dalies 2 skyriaus 2.3.2 pastraipos d punkte nustatyto reikalavimo nutraukti teršalų išmetimą taikymo išimtis šiomis sąlygomis:

| a) | tokios išimtys suteikiamos pasikonsultavus su Agentūra; |
| --- | --- |

a)

tokios išimtys suteikiamos pasikonsultavus su Agentūra;

| b) | išimtys gali būti suteikiamos tik kai ekonominis poveikis organizacijai, atsakingai už variklių, kuriems tos išimtys taikomos, gamybą, nusveria aplinkos apsaugos interesus; |
| --- | --- |

b)

išimtys gali būti suteikiamos tik kai ekonominis poveikis organizacijai, atsakingai už variklių, kuriems tos išimtys taikomos, gamybą, nusveria aplinkos apsaugos interesus;

| c) | išimtys gali būti taikomos ne daugiau kaip 75 naujiems tam tikro tipo varikliams, skirtiems montuoti į naujus orlaivius; |
| --- | --- |

c)

išimtys gali būti taikomos ne daugiau kaip 75 naujiems tam tikro tipo varikliams, skirtiems montuoti į naujus orlaivius;

| d) | nagrinėdamos prašymą taikyti išimtį, valstybės narės atsižvelgia į:






  i) | už variklių, kuriems prašoma taikyti išimtį, gamybą atsakingos organizacijos pateiktą pagrindimą, kuriame, be kitų dalykų, išnagrinėjami techniniai klausimai, neigiamas ekonominis poveikis, poveikis aplinkai, nenumatytų aplinkybių poveikis ir nešališkumo aspektai; |
| --- | --- | --- |

d)

nagrinėdamos prašymą taikyti išimtį, valstybės narės atsižvelgia į:

i)

už variklių, kuriems prašoma taikyti išimtį, gamybą atsakingos organizacijos pateiktą pagrindimą, kuriame, be kitų dalykų, išnagrinėjami techniniai klausimai, neigiamas ekonominis poveikis, poveikis aplinkai, nenumatytų aplinkybių poveikis ir nešališkumo aspektai;

| ii) | numatomą tų variklių paskirtį, t. y. ar jie yra atsarginiai varikliai, ar nauji varikliai, kurie bus montuojami į naujus orlaivius; |
| --- | --- |

ii)

numatomą tų variklių paskirtį, t. y. ar jie yra atsarginiai varikliai, ar nauji varikliai, kurie bus montuojami į naujus orlaivius;

| iii) | variklių, kuriems prašoma taikyti išimtį, skaičių; |
| --- | --- |

iii)

variklių, kuriems prašoma taikyti išimtį, skaičių;

| iv) | to tipo varikliams jau taikomų išimčių skaičių. |
| --- | --- |

iv)

to tipo varikliams jau taikomų išimčių skaičių.

| e) | Suteikdamos išimtį, valstybės narės nurodo bent šiuos duomenis:






  i) | variklio tipo pažymėjimo numerį; |
| --- | --- | --- |

e)

Suteikdamos išimtį, valstybės narės nurodo bent šiuos duomenis:

i)

variklio tipo pažymėjimo numerį;

| ii) | didžiausią variklių, kuriems taikoma išimtis, skaičių; |
| --- | --- |

ii)

didžiausią variklių, kuriems taikoma išimtis, skaičių;

| iii) | numatomą variklių, kuriems taikoma išimtis, paskirtį ir jų gamybos laikotarpio ribą. |
| --- | --- |

iii)

numatomą variklių, kuriems taikoma išimtis, paskirtį ir jų gamybos laikotarpio ribą.

2.   Organizacijos, atsakingos už variklių, kuriems taikoma išimtis pagal šį straipsnį, gamybą:

| a) | užtikrina, kad variklių, kuriems taikoma išimtis, identifikacinėje plokštelėje būtų atitinkamai nurodyta „EXEMPT NEW“ arba „EXEMPT SPARE“; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad variklių, kuriems taikoma išimtis, identifikacinėje plokštelėje būtų atitinkamai nurodyta „EXEMPT NEW“ arba „EXEMPT SPARE“;

| b) | taiko kokybės kontrolės procesą variklių, kuriems taikoma išimtis, gamybos priežiūrai ir valdymui užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

taiko kokybės kontrolės procesą variklių, kuriems taikoma išimtis, gamybos priežiūrai ir valdymui užtikrinti;

| c) | valstybę narę, kuri suteikė išimtį, ir organizaciją, atsakingą už variklių, kuriems taikoma išimtis, konstrukciją, informuoja, be kita ko, apie pagamintų variklių modelį, serijos numerį, variklio panaudojimą ir orlaivių, į kuriuos montuojami nauji varikliai, tipą; |
| --- | --- |

c)

valstybę narę, kuri suteikė išimtį, ir organizaciją, atsakingą už variklių, kuriems taikoma išimtis, konstrukciją, informuoja, be kita ko, apie pagamintų variklių modelį, serijos numerį, variklio panaudojimą ir orlaivių, į kuriuos montuojami nauji varikliai, tipą;

| d) | išimtį suteikusios valstybės narės nedelsdamos visus 1 dalies d punkte ir 2 dalies c punkte nurodytus duomenis pateikia Agentūrai. Agentūra sukuria ir tvarko tokių duomenų registrą ir jį viešai paskelbia. |
| --- | --- |

d)

išimtį suteikusios valstybės narės nedelsdamos visus 1 dalies d punkte ir 2 dalies c punkte nurodytus duomenis pateikia Agentūrai. Agentūra sukuria ir tvarko tokių duomenų registrą ir jį viešai paskelbia.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

1

(2)  OL L 199, 2009 7 31, p. 6.

2

---

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 7/2013

2013 m. sausio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012, kuriuo nustatomos orlaivio tinkamumo skraidyti sertifikavimo, orlaivio ir susijusių gaminių, dalių bei prietaisų aplinkosauginio sertifikavimo, taip pat projektavimo ir gamybinių organizacijų sertifikavimo įgyvendinimo taisyklės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 216/2008 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gaminiai, dalys ir prietaisai turi atitikti aplinkos apsaugos reikalavimus, nustatytus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 16 priedo I ir II tomuose (2008 m. lapkričio 20 d. galiojanti redakcija), išskyrus jo priedėlius; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 216/2008 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gaminiai, dalys ir prietaisai turi atitikti aplinkos apsaugos reikalavimus, nustatytus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 16 priedo I ir II tomuose (2008 m. lapkričio 20 d. galiojanti redakcija), išskyrus jo priedėlius;

| (2) | po to, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008, Čikagos konvencija ir jos priedai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(2)

po to, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 216/2008, Čikagos konvencija ir jos priedai iš dalies pakeisti;

| (3) | todėl Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012 (2) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Komisijos reglamentas (ES) Nr. 748/2012 (2) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente numatytos priemonės grindžiamos pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį Agentūros paskelbta nuomone; |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente numatytos priemonės grindžiamos pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 17 straipsnio 2 dalies b punktą ir 19 straipsnio 1 dalį Agentūros paskelbta nuomone;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 65 straipsnį įsteigto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 748/2012 priedas (21 dalis) iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A skirsnio A poskyrio 21.A.4 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | jeigu būtina – pakankamas projektavimo ir gamybos derinimas, kurio reikalaujama 21.A.122 dalyje, 21A.130 dalies b punkto 3 ir 4 papunkčiuose, 21A.133 dalyje ir 21A.165 dalies c punkto 2 ir 3 papunkčiuose; ir“; |
| --- | --- | --- |

1)

A skirsnio A poskyrio 21.A.4 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

jeigu būtina – pakankamas projektavimo ir gamybos derinimas, kurio reikalaujama 21.A.122 dalyje, 21A.130 dalies b punkto 3 ir 4 papunkčiuose, 21A.133 dalyje ir 21A.165 dalies c punkto 2 ir 3 papunkčiuose; ir“;

| 2) | A skirsnio F poskyrio 21A.130 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | Atitikties pareiškimą sudaro:






  1. | jei tai gaminys, dalis arba prietaisas – pareiškimas, kad kiekvienas gaminys arba prietaisas atitinka patvirtintus konstrukcinius duomenis ir kad jo būklė atitinka saugaus naudojimo reikalavimus; ir |
| --- | --- | --- | --- |

2)

A skirsnio F poskyrio 21A.130 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

Atitikties pareiškimą sudaro:

1.

jei tai gaminys, dalis arba prietaisas – pareiškimas, kad kiekvienas gaminys arba prietaisas atitinka patvirtintus konstrukcinius duomenis ir kad jo būklė atitinka saugaus naudojimo reikalavimus; ir

| 2. | jei tai orlaivis – pareiškimas, kad kiekvienas orlaivis pagal 21.A.127 dalies a punktą patikrintas gamybos vietoje ir atlikti jo skrydžio bandymai; ir |
| --- | --- |

2.

jei tai orlaivis – pareiškimas, kad kiekvienas orlaivis pagal 21.A.127 dalies a punktą patikrintas gamybos vietoje ir atlikti jo skrydžio bandymai; ir

| 3. | jei tai variklis arba keičiamojo žingsnio oro sraigtas – pareiškimas, kad gamintojas atliko kiekvieno variklio arba keičiamojo žingsnio oro sraigto galutinį eksploatavimo bandymą pagal 21A.128 dalį; ir |
| --- | --- |

3.

jei tai variklis arba keičiamojo žingsnio oro sraigtas – pareiškimas, kad gamintojas atliko kiekvieno variklio arba keičiamojo žingsnio oro sraigto galutinį eksploatavimo bandymą pagal 21A.128 dalį; ir

| 4. | jei tai variklis – be to pateikiamas pareiškimas, kad sukomplektuotas variklis atitinka jo pagaminimo dieną jam taikomus teršalų išmetimo reikalavimus.“; |
| --- | --- |

4.

jei tai variklis – be to pateikiamas pareiškimas, kad sukomplektuotas variklis atitinka jo pagaminimo dieną jam taikomus teršalų išmetimo reikalavimus.“;

| 3) | A skirsnio G poskyrio 21A.165 dalies c punkto 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:






  „2. | prieš išduodamas EASA 1 formą, kuria patvirtinama atitiktis patvirtintiems konstrukciniams duomenims ir saugaus eksploatavimo reikalavimams, nustato, ar kiti gaminiai, dalys arba prietaisai yra sukomplektuoti ir atitinka patvirtintus konstrukcinius duomenis ir ar tų gaminių būklė atitinka saugaus eksploatavimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

3)

A skirsnio G poskyrio 21A.165 dalies c punkto 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.

prieš išduodamas EASA 1 formą, kuria patvirtinama atitiktis patvirtintiems konstrukciniams duomenims ir saugaus eksploatavimo reikalavimams, nustato, ar kiti gaminiai, dalys arba prietaisai yra sukomplektuoti ir atitinka patvirtintus konstrukcinius duomenis ir ar tų gaminių būklė atitinka saugaus eksploatavimo reikalavimus;

| 3. | jei tai variklis, be to nustato, ar sukomplektuotas variklis atitinka jo pagaminimo dieną jam taikomus teršalų išmetimo reikalavimus; |
| --- | --- |

3.

jei tai variklis, be to nustato, ar sukomplektuotas variklis atitinka jo pagaminimo dieną jam taikomus teršalų išmetimo reikalavimus;

| 4. | prieš išduodamas atitikties pažymėjimą, t. y. EASA 1 formą, nustato, ar kiti gaminiai, dalys arba prietaisai atitinka jiems taikomus duomenis.“ |
| --- | --- |

4.

prieš išduodamas atitikties pažymėjimą, t. y. EASA 1 formą, nustato, ar kiti gaminiai, dalys arba prietaisai atitinka jiems taikomus duomenis.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

1

(2)  OL L 224, 2012 8 21, p. 1.

2

---

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 8/2013

2013 m. sausio 8 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 8 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| MA | 59,2 |
| TN | 81,0 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 73,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 93 10 | MA | 84,0 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 20 | EG | 68,6 |
| MA | 60,9 |
| TR | 68,9 |
| ZA | 50,5 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 78,5 |
| ZZ | 78,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 79,1 |
| MA | 101,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 88,1 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | CA | 164,3 |
| CN | 86,7 |
| MK | 31,3 |
| US | 200,2 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | CN | 60,7 |
| US | 144,2 |
| ZZ | 102,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

51,1

MA

59,2

TN

81,0

TR

102,6

ZZ

73,5

0707 00 05

EG

191,6

TR

129,7

ZZ

160,7

0709 93 10

MA

84,0

TR

133,7

ZZ

108,9

0805 10 20

EG

68,6

MA

60,9

TR

68,9

ZA

50,5

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

78,5

ZZ

78,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

79,1

MA

101,4

TR

83,8

ZZ

88,1

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

CA

164,3

CN

86,7

MK

31,3

US

200,2

ZZ

120,6

0808 30 90

CN

60,7

US

144,2

ZZ

102,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 9.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 4/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 4/40

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. gruodžio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/734/ES, skirtas Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

(2013/6/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 136 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti jų biudžetinės drausmės koordinavimą ir priežiūrą;

| (2) | SESV 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę dalį įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta sistema, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją; |
| --- | --- |

(2)

SESV 126 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, ir dėl to nustatyta perviršinio deficito procedūra. Stabilumo ir augimo pakte, pagal kurio korekcinę dalį įgyvendinama perviršinio deficito procedūra, numatyta sistema, kuria palaikoma Vyriausybės politika, skirta greitai grįžti prie tvirtos biudžeto būklės atsižvelgiant į ekonominę situaciją;

| (3) | 2009 m. balandžio 27 d. Taryba pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. balandžio 27 d. Taryba pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Graikijoje susidarė perviršinis deficitas;

| (4) | 2010 m. gegužės 10 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį priėmė Graikijai skirtą Sprendimą 2010/320/ES (1), kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti Graikijos fiskalinę priežiūrą bei įspėti ją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. Taryba taip pat nustatė metinius valdžios sektoriaus deficito tikslus; |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gegužės 10 d. Taryba pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį priėmė Graikijai skirtą Sprendimą 2010/320/ES (1), kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti Graikijos fiskalinę priežiūrą bei įspėti ją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. Taryba taip pat nustatė metinius valdžios sektoriaus deficito tikslus;

| (5) | Sprendimas 2010/320/ES buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi reikėjo padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo 2011 m. liepos 12 d. jis išdėstytas nauja redakcija Tarybos sprendime 2011/734/ES (2). 2011 m. lapkričio 8 d. tas sprendimas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas (3); |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas 2010/320/ES buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi reikėjo padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo 2011 m. liepos 12 d. jis išdėstytas nauja redakcija Tarybos sprendime 2011/734/ES (2). 2011 m. lapkričio 8 d. tas sprendimas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas (3);

| (6) | 2012 m. kovo 13 d. (4), Komisijai rekomendavus, Sprendimas 2011/734/ES buvo dar kartą iš dalies pakeistas dėl keleto aspektų, įskaitant fiskalinio koregavimo planą, nekeičiant perviršinio deficito ištaisymo termino. Tame sprendime patvirtinta rekomendacija, kad Graikijai reikėtų imtis priemonių, kuriomis perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip iki 2014 m., užtikrinant struktūrinio balanso pagerinimą mažiausiai 10 procentinių punktų BVP 2009–2014 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(6)

2012 m. kovo 13 d. (4), Komisijai rekomendavus, Sprendimas 2011/734/ES buvo dar kartą iš dalies pakeistas dėl keleto aspektų, įskaitant fiskalinio koregavimo planą, nekeičiant perviršinio deficito ištaisymo termino. Tame sprendime patvirtinta rekomendacija, kad Graikijai reikėtų imtis priemonių, kuriomis perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta ne vėliau kaip iki 2014 m., užtikrinant struktūrinio balanso pagerinimą mažiausiai 10 procentinių punktų BVP 2009–2014 m. laikotarpiu;

| (7) | 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (5) 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei buvo imtasi veiksmingų priemonių pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą; |
| --- | --- |

(7)

1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (5) 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei buvo imtasi veiksmingų priemonių pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą;

| (8) | pagal dabartines prognozes ekonominė veikla bus daug silpnesnė nei tikėtasi, kai 2012 m. kovo mėn. buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/734/ES. Numatoma, kad 2012 m. ir 2013 m. realusis ir nominalusis BVP bus daug žemesnio lygio. Pastaroji 2012 m. spalio mėn. Graikijos nacionalinių sąskaitų peržiūra atskleidė didesnį realiojo BVP mažėjimą, palyginti su Sprendime 2011/734/ES naudotais skaičiais. Pagal 2012 m. Komisijos tarnybų rudens prognozes numatoma, kad 2012 m. realusis BVP sumažės 6,0 % ir dar 4,2 % 2013 m., palyginti su Sprendimo 2011/734/ES 4,7 % ir 0,0 % prognozėmis atitinkamai 2012 m. ir 2013 m., o 2014 m. paaugs 0,6 %. Šis ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos; |
| --- | --- |

(8)

pagal dabartines prognozes ekonominė veikla bus daug silpnesnė nei tikėtasi, kai 2012 m. kovo mėn. buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Sprendimas 2011/734/ES. Numatoma, kad 2012 m. ir 2013 m. realusis ir nominalusis BVP bus daug žemesnio lygio. Pastaroji 2012 m. spalio mėn. Graikijos nacionalinių sąskaitų peržiūra atskleidė didesnį realiojo BVP mažėjimą, palyginti su Sprendime 2011/734/ES naudotais skaičiais. Pagal 2012 m. Komisijos tarnybų rudens prognozes numatoma, kad 2012 m. realusis BVP sumažės 6,0 % ir dar 4,2 % 2013 m., palyginti su Sprendimo 2011/734/ES 4,7 % ir 0,0 % prognozėmis atitinkamai 2012 m. ir 2013 m., o 2014 m. paaugs 0,6 %. Šis ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos;

| (9) | manoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks 6,9 % BVP, t. y. tikrai neviršys Sprendimu 2011/734/ES nustatytos 2012 m. valdžios sektoriaus deficito viršutinės ribos (remiantis 1995 m. Europos sąskaitų sistema, sukurta Reglamentu (EB) Nr. 2223/96 (6)) –7,3 % BVP. Manoma, kad 2012 m. nominalusis valdžios sektoriaus deficitas pasieks 13,4 mlrd. EUR, palyginti su Sprendime 2011/734/ES numatyta 14,8 mlrd. EUR deficito viršutine riba. Tačiau manoma, kad pirminis deficitas bus nežymiai didesnis nei siektinas 1,0 % BVP deficitas daugiausia dėl to, kad recesija buvo didesnė nei tikėtasi. Numatoma, kad Graikija pagerins struktūrinį deficitą 13,4 procentinio punkto BVP nuo 14,7 % deficito 2009 m. iki numatomo 1,3 % deficito 2012 m. Taigi Graikija 2009–2012 m. laikotarpiu užtikrino struktūrinio balanso pagerinimą, kuris jau didesnis nei mažiausiai 10 procentinių punktų BVP 2009–2014 m. laikotarpiu, kaip yra rekomendavusi Taryba. 2012 m. lapkričio 11 d. Graikijos Parlamentas priėmė 2013 m. biudžetą, kuriuo tikimasi sutaupyti daugiau nei 9,2 mlrd. EUR (daugiau nei 5 % BVP). 2013 m. biudžetas yra keliomis dienomis anksčiau (2012 m. lapkričio 7 d.) Graikijos Parlamento priimtos 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinės strategijos (toliau – VTFS) dalis. VTFS ir atitinkamuose jos įgyvendinimo teisės aktuose numatytas didelio masto ir pradiniame etape ypač intensyvus fiskalinis konsolidavimas (iki 2016 m. sieksiantis daugiau nei 7 % BVP) su visapusišku didelį fiskalinį konsolidavimą pagrindžiančių struktūrinių priemonių kompleksu. Atsižvelgiant į tokią raidą, politikos sąlygos Graikijos ekonomikos koregavimo programos susitarimo memorandume turėtų būti atnaujintos. Graikijos prisiimtas įsipareigojimas siejamas ne tik su fiskalinio konsolidavimo priemonėmis, bet ir su tomis priemonėmis, kurių reikia ekonomikos augimui didinti ir neigiamam socialiniam poveikiui mažinti. Todėl apskritai Graikija, siekdama sumažinti deficitą, 2012 m. ėmėsi veiksmingų priemonių pagal Sprendimą 2011/734/ES; |
| --- | --- |

(9)

manoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks 6,9 % BVP, t. y. tikrai neviršys Sprendimu 2011/734/ES nustatytos 2012 m. valdžios sektoriaus deficito viršutinės ribos (remiantis 1995 m. Europos sąskaitų sistema, sukurta Reglamentu (EB) Nr. 2223/96 (6)) –7,3 % BVP. Manoma, kad 2012 m. nominalusis valdžios sektoriaus deficitas pasieks 13,4 mlrd. EUR, palyginti su Sprendime 2011/734/ES numatyta 14,8 mlrd. EUR deficito viršutine riba. Tačiau manoma, kad pirminis deficitas bus nežymiai didesnis nei siektinas 1,0 % BVP deficitas daugiausia dėl to, kad recesija buvo didesnė nei tikėtasi. Numatoma, kad Graikija pagerins struktūrinį deficitą 13,4 procentinio punkto BVP nuo 14,7 % deficito 2009 m. iki numatomo 1,3 % deficito 2012 m. Taigi Graikija 2009–2012 m. laikotarpiu užtikrino struktūrinio balanso pagerinimą, kuris jau didesnis nei mažiausiai 10 procentinių punktų BVP 2009–2014 m. laikotarpiu, kaip yra rekomendavusi Taryba. 2012 m. lapkričio 11 d. Graikijos Parlamentas priėmė 2013 m. biudžetą, kuriuo tikimasi sutaupyti daugiau nei 9,2 mlrd. EUR (daugiau nei 5 % BVP). 2013 m. biudžetas yra keliomis dienomis anksčiau (2012 m. lapkričio 7 d.) Graikijos Parlamento priimtos 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinės strategijos (toliau – VTFS) dalis. VTFS ir atitinkamuose jos įgyvendinimo teisės aktuose numatytas didelio masto ir pradiniame etape ypač intensyvus fiskalinis konsolidavimas (iki 2016 m. sieksiantis daugiau nei 7 % BVP) su visapusišku didelį fiskalinį konsolidavimą pagrindžiančių struktūrinių priemonių kompleksu. Atsižvelgiant į tokią raidą, politikos sąlygos Graikijos ekonomikos koregavimo programos susitarimo memorandume turėtų būti atnaujintos. Graikijos prisiimtas įsipareigojimas siejamas ne tik su fiskalinio konsolidavimo priemonėmis, bet ir su tomis priemonėmis, kurių reikia ekonomikos augimui didinti ir neigiamam socialiniam poveikiui mažinti. Todėl apskritai Graikija, siekdama sumažinti deficitą, 2012 m. ėmėsi veiksmingų priemonių pagal Sprendimą 2011/734/ES;

| (10) | pagal Komisijos 2012 m. rudens prognozę numatyta, kad 2012 m. valdžios sektoriaus konsoliduota skola sumažės 11,1 mlrd. EUR (Sprendime 2011/734/ES numatyta 26,95 mlrd. EUR). Tai lėmė mažesnės nei tikėtasi pajamos iš privatizavimo, mažesnis nei tikėtasi valdžios sektoriaus skolos konsolidavimas ir prastesni nei tikėtasi sumų pagal grynųjų pinigų principu vykdomą apskaitą ir kaupimo principu vykdomą apskaitą ir kito palūkanų koregavimo rezultatai. Dėl mažesnio (peržiūrėjus statistinius duomenis) nominaliojo BVP ir atsižvelgiant į prastesnes makroekonomines perspektyvas skolos ir BVP santykis padidėtų iki 176,7 % iki tol, kol 2012 m. gruodžio mėn. būtų įgyvendintos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, sutartos iniciatyvos ir tam tikros Graikijos svarstomos skolos mažinimo priemonės, o dėl to iki 2012 m. pabaigos skola sumažėtų beveik iki 160 % BVP. Šios priemonės turėtų pagerinti skolos tvarumą, o tam tikros Graikijos svarstomos skolos mažinimo priemonės turėtų padidinti skolos krypties tvarumą, nekeičiant fiskalinio plano, kuriuo siekiama pirminio pertekliaus. Be to, atsižvelgiant į mažėjantį biudžeto deficitą ir stipresnį nominalųjį BVP augimą, kuriuos lėmė struktūrinės politikos priemonės, numatoma, kad skolos ir BVP santykis pasieks aukščiausią tašką 2013 m. Skolos ir BVP santykis turėtų pradėti mažėti nuo 2014 m. ir 2016 m. turėtų būti mažesnis nei 160 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

pagal Komisijos 2012 m. rudens prognozę numatyta, kad 2012 m. valdžios sektoriaus konsoliduota skola sumažės 11,1 mlrd. EUR (Sprendime 2011/734/ES numatyta 26,95 mlrd. EUR). Tai lėmė mažesnės nei tikėtasi pajamos iš privatizavimo, mažesnis nei tikėtasi valdžios sektoriaus skolos konsolidavimas ir prastesni nei tikėtasi sumų pagal grynųjų pinigų principu vykdomą apskaitą ir kaupimo principu vykdomą apskaitą ir kito palūkanų koregavimo rezultatai. Dėl mažesnio (peržiūrėjus statistinius duomenis) nominaliojo BVP ir atsižvelgiant į prastesnes makroekonomines perspektyvas skolos ir BVP santykis padidėtų iki 176,7 % iki tol, kol 2012 m. gruodžio mėn. būtų įgyvendintos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, sutartos iniciatyvos ir tam tikros Graikijos svarstomos skolos mažinimo priemonės, o dėl to iki 2012 m. pabaigos skola sumažėtų beveik iki 160 % BVP. Šios priemonės turėtų pagerinti skolos tvarumą, o tam tikros Graikijos svarstomos skolos mažinimo priemonės turėtų padidinti skolos krypties tvarumą, nekeičiant fiskalinio plano, kuriuo siekiama pirminio pertekliaus. Be to, atsižvelgiant į mažėjantį biudžeto deficitą ir stipresnį nominalųjį BVP augimą, kuriuos lėmė struktūrinės politikos priemonės, numatoma, kad skolos ir BVP santykis pasieks aukščiausią tašką 2013 m. Skolos ir BVP santykis turėtų pradėti mažėti nuo 2014 m. ir 2016 m. turėtų būti mažesnis nei 160 % BVP;

| (11) | nepaisant veiksmingų priemonių, kurių imtasi, ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos; dėl to sunku perviršinį deficitą ištaisyti iki 2014 m., kaip reikalavo Taryba Sprendime 2011/734/ES. Dėl nepalankių ekonominių įvykių pateisinamas koregavimo laikotarpio trukmės pratęsimas. Visų pirma reikia dvejiems metams (iki 2016 m.) atidėti Tarybos sprendime nustatytą terminą. Pagal persvarstytą ekonominio koregavimo programos planą pirminio balanso tikslai 2013–2016 m. laikotarpiu atitinkamai turėtų būti tokie: 0 %, 1,5 %, 3 % ir 4,5 % BVP. Persvarstytas planas reiškia tai, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 3 % BVP nebeviršys 2016 m. Dėl skolos mažinimo priemonių, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., palūkanų mokėjimas galėtų sumažėti iki 1 % BVP, tada jau 2015 m. būtų galima užtikrinti mažesnį nei 3 % BVP biudžeto deficitą. Galima numatyti, kad šie skaičiai, atsižvelgiant į pradinį palūkanų mokėjimo pobūdį, reikštų pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso santykio su BVP pagerėjimą nuo 4,1 % 2012 m. iki 6,2 % 2013 m. ir bent 6,4 % BVP 2014 m., 2015 m. ir 2016 m., o pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus deficito santykis su BVP būtų –1,3 % 2012 m., 0,7 % 2013 m., 0,4 % 2014 m., 0,0 % 2015 m. ir –0,4 % 2016 m. Nepaisant perviršinio deficito padėties ištaisymo termino atidėjimo, tikslui pasiekti 2013–2014 m. reikės didelių fiskalinių pastangų ir jos turės būti itin sutelktos laikotarpio pradžioje. Persvarsčius terminą ir toliau bus užtikrintas ekonominio koregavimo programos patikimumas, tuo pačiu atsižvelgiant į ekonominį ir socialinį konsolidavimo poveikį ir į poreikį išlaikyti pasitikėjimą Graikijos Vyriausybės pajėgumu spręsti fiskalinę problemą; |
| --- | --- |

(11)

nepaisant veiksmingų priemonių, kurių imtasi, ryškus ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia ir atitinkamą viešųjų finansų perspektyvos pablogėjimą nepakeitus politikos; dėl to sunku perviršinį deficitą ištaisyti iki 2014 m., kaip reikalavo Taryba Sprendime 2011/734/ES. Dėl nepalankių ekonominių įvykių pateisinamas koregavimo laikotarpio trukmės pratęsimas. Visų pirma reikia dvejiems metams (iki 2016 m.) atidėti Tarybos sprendime nustatytą terminą. Pagal persvarstytą ekonominio koregavimo programos planą pirminio balanso tikslai 2013–2016 m. laikotarpiu atitinkamai turėtų būti tokie: 0 %, 1,5 %, 3 % ir 4,5 % BVP. Persvarstytas planas reiškia tai, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas 3 % BVP nebeviršys 2016 m. Dėl skolos mažinimo priemonių, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., palūkanų mokėjimas galėtų sumažėti iki 1 % BVP, tada jau 2015 m. būtų galima užtikrinti mažesnį nei 3 % BVP biudžeto deficitą. Galima numatyti, kad šie skaičiai, atsižvelgiant į pradinį palūkanų mokėjimo pobūdį, reikštų pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso santykio su BVP pagerėjimą nuo 4,1 % 2012 m. iki 6,2 % 2013 m. ir bent 6,4 % BVP 2014 m., 2015 m. ir 2016 m., o pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus deficito santykis su BVP būtų –1,3 % 2012 m., 0,7 % 2013 m., 0,4 % 2014 m., 0,0 % 2015 m. ir –0,4 % 2016 m. Nepaisant perviršinio deficito padėties ištaisymo termino atidėjimo, tikslui pasiekti 2013–2014 m. reikės didelių fiskalinių pastangų ir jos turės būti itin sutelktos laikotarpio pradžioje. Persvarsčius terminą ir toliau bus užtikrintas ekonominio koregavimo programos patikimumas, tuo pačiu atsižvelgiant į ekonominį ir socialinį konsolidavimo poveikį ir į poreikį išlaikyti pasitikėjimą Graikijos Vyriausybės pajėgumu spręsti fiskalinę problemą;

| (12) | kiekviena šiame sprendime reikalaujama priemonė padeda siekti reikiamo biudžeto koregavimo. Kai kurios priemonės tiesiogiai veikia Graikijos biudžeto situaciją, o kitos yra struktūrinės priemonės, dėl kurių vidutinės trukmės laikotarpiu pagerės fiskalinis valdymas ir bus užtikrinta patikimesnė biudžeto padėtis; |
| --- | --- |

(12)

kiekviena šiame sprendime reikalaujama priemonė padeda siekti reikiamo biudžeto koregavimo. Kai kurios priemonės tiesiogiai veikia Graikijos biudžeto situaciją, o kitos yra struktūrinės priemonės, dėl kurių vidutinės trukmės laikotarpiu pagerės fiskalinis valdymas ir bus užtikrinta patikimesnė biudžeto padėtis;

| (13) | labai pablogėjus Graikijos valdžios sektoriaus finansų būklei, valstybės narės, kurių valiuta yra euro, nusprendė suteikti Graikijai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba. Nuo 2012 m. kovo mėn. valstybės narės, kurių valiuta yra euro, paramą teikia per dvišalę Graikijos paskolų priemonę ir Europos finansinio stabilumo fondą. Kreditoriai nusprendė savo paramą susieti su Sprendime 2011/734/ES su pakeitimais, padarytais šiuo sprendimu, Graikijai nustatytų reikalavimų laikymusi. Visų pirma tikimasi, kad Graikija vykdys šiame sprendime nurodytas priemones laikydamasi jame nurodytų terminų, |
| --- | --- |

(13)

labai pablogėjus Graikijos valdžios sektoriaus finansų būklei, valstybės narės, kurių valiuta yra euro, nusprendė suteikti Graikijai paramą stabilumui užtikrinti, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, kartu su Tarptautinio valiutos fondo suteikta daugiašale pagalba. Nuo 2012 m. kovo mėn. valstybės narės, kurių valiuta yra euro, paramą teikia per dvišalę Graikijos paskolų priemonę ir Europos finansinio stabilumo fondą. Kreditoriai nusprendė savo paramą susieti su Sprendime 2011/734/ES su pakeitimais, padarytais šiuo sprendimu, Graikijai nustatytų reikalavimų laikymusi. Visų pirma tikimasi, kad Graikija vykdys šiame sprendime nurodytas priemones laikydamasi jame nurodytų terminų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2011/734/ES iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  1.   Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2016 m. termino ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį.
  2.   Koregavimo planu perviršiniam deficitui ištaisyti siekiama, kad 2012 m. valdžios sektoriaus pirminis deficitas (deficitas atmetus palūkanų išlaidas) neviršytų 2 925 mln. EUR (1,5 % BVP) ir kad 2013 m. būtų pasiektas bent 0 mln. EUR (0,0 % BVP) valdžios sektoriaus pirminis perteklius, 2014 m. –2 775 mln. EUR (1,5 % BVP), 2015 m. –5 700 mln. EUR (3,0 % BVP) ir 2016 m. –9 000 mln. EUR (4,5 % BVP). Šie pirminio deficito/pertekliaus tikslai reiškia tokius bendro valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS) tikslus: 2012 m. 6,9 % BVP, 2013 m. 5,4 % BVP, 2014 m. 4,5 % BVP, 2015 m. 3,4 % BVP ir 2016 m. 2,0 % BVP. Skolos mažinimo priemonės, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., palūkanų mokėjimus galėtų sumažinti iki 1 % BVP. Galima numatyti, kad šie skaičiai, atsižvelgiant į pradinį palūkanų mokėjimo pobūdį, reikštų pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso santykio su BVP pagerėjimą nuo 4,1 % 2012 m. iki 6,2 % 2013 m. ir bent 6,4 % BVP 2014 m., 2015 m. ir 2016 m., o pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus deficito santykis su BVP būtų –1,3 % 2012 m., 0,7 % 2013 m., 0,4 % 2014 m., 0,0 % 2015 m. ir – 0,4 % 2016 m. Dėl pajamų iš finansinio ir nefinansinio turto privatizavimo ir su bankų rekapitalizavimu susijusių sandorių, taip pat visų pavedimų, susijusių su 2012 m. vasario 21 d. Eurogrupės sprendimu, susijusiu su euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamomis, įskaitant Graikijos banką, atsiradusiomis iš jų turimų investicinių Graikijos Vyriausybės obligacijų portfelių, nemažinamos būtinos konsolidavimo pastangos ir jie nėra įskaičiuojami vertinant tuos tikslus. Tas pats galioja visiems nuostolingai veikiančių atliekamiems mokėjimams, kurie viršija mokėjimų sumą, kuri būtų sukaupta taikant 2012 m. rugsėjo 30 d. galiojusią skubios paramos likvidumui padidinti garantinio mokesčio struktūrą.
  3.   2 dalyje numatytas koregavimo planas, atsižvelgiant į skolos mažinimo priemonių, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., poveikį atitiktų valdžios sektoriaus konsoliduotos skolos santykį su BVP, kuris 2016 m. turėtų būti mažesnis kaip 160 %.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2016 m. termino ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį.

2.   Koregavimo planu perviršiniam deficitui ištaisyti siekiama, kad 2012 m. valdžios sektoriaus pirminis deficitas (deficitas atmetus palūkanų išlaidas) neviršytų 2 925 mln. EUR (1,5 % BVP) ir kad 2013 m. būtų pasiektas bent 0 mln. EUR (0,0 % BVP) valdžios sektoriaus pirminis perteklius, 2014 m. –2 775 mln. EUR (1,5 % BVP), 2015 m. –5 700 mln. EUR (3,0 % BVP) ir 2016 m. –9 000 mln. EUR (4,5 % BVP). Šie pirminio deficito/pertekliaus tikslai reiškia tokius bendro valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS) tikslus: 2012 m. 6,9 % BVP, 2013 m. 5,4 % BVP, 2014 m. 4,5 % BVP, 2015 m. 3,4 % BVP ir 2016 m. 2,0 % BVP. Skolos mažinimo priemonės, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., palūkanų mokėjimus galėtų sumažinti iki 1 % BVP. Galima numatyti, kad šie skaičiai, atsižvelgiant į pradinį palūkanų mokėjimo pobūdį, reikštų pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso santykio su BVP pagerėjimą nuo 4,1 % 2012 m. iki 6,2 % 2013 m. ir bent 6,4 % BVP 2014 m., 2015 m. ir 2016 m., o pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus deficito santykis su BVP būtų –1,3 % 2012 m., 0,7 % 2013 m., 0,4 % 2014 m., 0,0 % 2015 m. ir – 0,4 % 2016 m. Dėl pajamų iš finansinio ir nefinansinio turto privatizavimo ir su bankų rekapitalizavimu susijusių sandorių, taip pat visų pavedimų, susijusių su 2012 m. vasario 21 d. Eurogrupės sprendimu, susijusiu su euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamomis, įskaitant Graikijos banką, atsiradusiomis iš jų turimų investicinių Graikijos Vyriausybės obligacijų portfelių, nemažinamos būtinos konsolidavimo pastangos ir jie nėra įskaičiuojami vertinant tuos tikslus. Tas pats galioja visiems nuostolingai veikiančių atliekamiems mokėjimams, kurie viršija mokėjimų sumą, kuri būtų sukaupta taikant 2012 m. rugsėjo 30 d. galiojusią skubios paramos likvidumui padidinti garantinio mokesčio struktūrą.

3.   2 dalyje numatytas koregavimo planas, atsižvelgiant į skolos mažinimo priemonių, kurios turi būti įgyvendintos 2012 m. gruodžio mėn., poveikį atitiktų valdžios sektoriaus konsoliduotos skolos santykį su BVP, kuris 2016 m. turėtų būti mažesnis kaip 160 %.“;

| 2) | 2 straipsnyje įterpiama ši dalis:
  „10a.   Graikija iki 2012 m. gruodžio 4 d. priima šias priemones:






  a) | priima 2013 m. biudžetą ir VTFS iki 2016 m., taip pat šio sprendimo IA priede aprašytas priemones ir atitinkamus įgyvendinimo teisės aktus. VTFS išdėstomos nuolatinės fiskalinio konsolidavimo priemonės, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų viršijamos šiuo sprendimu nustatytos viršutinės 2012–2016 m. deficito ribos ir kad būtų pradėtas tvariai mažinti skolos ir BVP santykis; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„10a.   Graikija iki 2012 m. gruodžio 4 d. priima šias priemones:

a)

priima 2013 m. biudžetą ir VTFS iki 2016 m., taip pat šio sprendimo IA priede aprašytas priemones ir atitinkamus įgyvendinimo teisės aktus. VTFS išdėstomos nuolatinės fiskalinio konsolidavimo priemonės, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų viršijamos šiuo sprendimu nustatytos viršutinės 2012–2016 m. deficito ribos ir kad būtų pradėtas tvariai mažinti skolos ir BVP santykis;

| b) | pristato atnaujintą privatizavimo planą Graikijos Parlamentui ir paskelbia turto plėtros plano pusmečio naujoves; |
| --- | --- |

b)

pristato atnaujintą privatizavimo planą Graikijos Parlamentui ir paskelbia turto plėtros plano pusmečio naujoves;

| c) | į Graikijos Respublikos Turto plėtros fondo privatizuojamų objektų sąrašą įtraukia visą ir tiesioginę Egnatijos greitkelio ir Elefsinos, Lavrijo, Igoumenitsos, Aleksandrupolio, Volo, Kavalos, Korfu, Patrų, Herakliono ir Rafinos regioninių uostų nuosavybę (akcijas arba koncesijos teisę); |
| --- | --- |

c)

į Graikijos Respublikos Turto plėtros fondo privatizuojamų objektų sąrašą įtraukia visą ir tiesioginę Egnatijos greitkelio ir Elefsinos, Lavrijo, Igoumenitsos, Aleksandrupolio, Volo, Kavalos, Korfu, Patrų, Herakliono ir Rafinos regioninių uostų nuosavybę (akcijas arba koncesijos teisę);

| d) | užtikrina, kad šakinės ministerijos ir kitos atitinkamos žinybos suteiktų Viešosios nuosavybės Generaliniam sekretoriatui visą prieigą prie viso valstybės nuosavybės teise valdomo nekilnojamojo turto inventoriaus; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad šakinės ministerijos ir kitos atitinkamos žinybos suteiktų Viešosios nuosavybės Generaliniam sekretoriatui visą prieigą prie viso valstybės nuosavybės teise valdomo nekilnojamojo turto inventoriaus;

| e) | iš dalies pakeičia ir (arba) panaikina valstybės valdomoms įmonėms (PPC, OLP ir OLTH uostų direkcijoms, HELPE, EYATH ir EYDAP, uostams ir pan.) taikomas nuostatas, kurios skiriasi nuo bendrovių teisės privačių akcininkų balsavimo teisių apribojimais; |
| --- | --- |

e)

iš dalies pakeičia ir (arba) panaikina valstybės valdomoms įmonėms (PPC, OLP ir OLTH uostų direkcijoms, HELPE, EYATH ir EYDAP, uostams ir pan.) taikomas nuostatas, kurios skiriasi nuo bendrovių teisės privačių akcininkų balsavimo teisių apribojimais;

| f) | priima įstatymus, kuriais būtų apibrėžtas Mokesčių administravimo generalinio sekretoriaus vaidmuo bei įgaliojimai ir pagal kuriuos finansų ministras deleguotų sprendimų priėmimo įgaliojimus Mokesčių administravimo generaliniam sekretoriui; |
| --- | --- |

f)

priima įstatymus, kuriais būtų apibrėžtas Mokesčių administravimo generalinio sekretoriaus vaidmuo bei įgaliojimai ir pagal kuriuos finansų ministras deleguotų sprendimų priėmimo įgaliojimus Mokesčių administravimo generaliniam sekretoriui;

| g) | paskiria patyrusius mokesčių auditorius į veiklos sritis, kuriose tenkinami skubiausi įplaukų surinkimo poreikiai, sustiprinant ir sudarant visas sąlygas veikti pagrindinėms vykdymo užtikrinimo sritims, pvz., didžiųjų mokesčių mokėtojų padaliniui, iš kitų pareigų perkeliant 100 auditorių ir įsteigiant vieną funkcinį padalinį itin turtingiems asmenims bei dideles pajamas gaunantiems savarankiškai dirbantiems asmenims, ir šiame padalinyje įdarbinant 50 patyrusių mokesčių auditorių, tiesiogiai atskaitingų Mokesčių administravimo generaliniam sekretoriui; |
| --- | --- |

g)

paskiria patyrusius mokesčių auditorius į veiklos sritis, kuriose tenkinami skubiausi įplaukų surinkimo poreikiai, sustiprinant ir sudarant visas sąlygas veikti pagrindinėms vykdymo užtikrinimo sritims, pvz., didžiųjų mokesčių mokėtojų padaliniui, iš kitų pareigų perkeliant 100 auditorių ir įsteigiant vieną funkcinį padalinį itin turtingiems asmenims bei dideles pajamas gaunantiems savarankiškai dirbantiems asmenims, ir šiame padalinyje įdarbinant 50 patyrusių mokesčių auditorių, tiesiogiai atskaitingų Mokesčių administravimo generaliniam sekretoriui;

| h) | priima Ministrų Tarybos aktą (kuriuo keičiamas 2012 m. spalio 29 d. Ministrų Tarybos aktas), kuriuo siekiama stiprinti biudžeto vykdymą ir gerinti patikimą fiskalinį valdymą ir kuriame, palyginti su pirminiu Ministrų Tarybos aktu, yra papildomų nuostatų, kuriomis: i) nustatoma, kad Finansų ministerija ir kitos ministerijos arba ministerijos ir prižiūrimų subjektų vadovybė iki kiekvienų metų gruodžio pabaigos pasirašytų bendradarbiavimo memorandumus (ir taip būtų apimtas visas valdžios sektorius); ii) būtų sustiprinti galiojantys su biudžeto balansavimu susiję apribojimai vietos valdžios sektoriui, kad jie taptų efektyvesni, kartu numatant taisomuosius ir sankcijų mechanizmus; iii) būtų sustiprinta galiojanti valstybės valdomų įmonių (VVĮ) stebėsenos sistema ir nustatytas vykdymo užtikrinimo mechanizmas nukrypimų nuo kiekvienai VVĮ nustatytų konkrečių tikslų atveju; ir iv) būtų nustatyta sistema, pagal kurią kasmet ne vėliau kaip gruodžio mėn. būtų nustatomi konkretūs vietos valdžios sektoriaus ir VVĮ veiklos įsipareigojimų registrų aprėpties tikslai. Šiame Ministrų Tarybos akte taip pat nustatomi pervedimų iš centrinės valdžios sektoriaus koregavimo mechanizmai siekiant spręsti nukrypimų nuo tikslų problemas tais pačiais metais ir galbūt kitais metais, kartu užtikrinant, kad nepriemokos nedidėtų; jame aiškiai nurodoma, kad privatizavus valstybinį turtą gautos lėšos būtų mokamos tiesiogiai į atskirą sąskaitą siekiant stebėti pinigų srautus, išvengti oficialaus finansavimo netinkamo nukreipimo ir užtikrinti skolos aptarnavimą laiku; jame taip pat nustatomas automatiškas išlaidų mažinimas, kuris būtų taikomas nepasiekus tikslų, kartu užtikrinant, kad nedidėtų nepriemokos; |
| --- | --- |

h)

priima Ministrų Tarybos aktą (kuriuo keičiamas 2012 m. spalio 29 d. Ministrų Tarybos aktas), kuriuo siekiama stiprinti biudžeto vykdymą ir gerinti patikimą fiskalinį valdymą ir kuriame, palyginti su pirminiu Ministrų Tarybos aktu, yra papildomų nuostatų, kuriomis: i) nustatoma, kad Finansų ministerija ir kitos ministerijos arba ministerijos ir prižiūrimų subjektų vadovybė iki kiekvienų metų gruodžio pabaigos pasirašytų bendradarbiavimo memorandumus (ir taip būtų apimtas visas valdžios sektorius); ii) būtų sustiprinti galiojantys su biudžeto balansavimu susiję apribojimai vietos valdžios sektoriui, kad jie taptų efektyvesni, kartu numatant taisomuosius ir sankcijų mechanizmus; iii) būtų sustiprinta galiojanti valstybės valdomų įmonių (VVĮ) stebėsenos sistema ir nustatytas vykdymo užtikrinimo mechanizmas nukrypimų nuo kiekvienai VVĮ nustatytų konkrečių tikslų atveju; ir iv) būtų nustatyta sistema, pagal kurią kasmet ne vėliau kaip gruodžio mėn. būtų nustatomi konkretūs vietos valdžios sektoriaus ir VVĮ veiklos įsipareigojimų registrų aprėpties tikslai. Šiame Ministrų Tarybos akte taip pat nustatomi pervedimų iš centrinės valdžios sektoriaus koregavimo mechanizmai siekiant spręsti nukrypimų nuo tikslų problemas tais pačiais metais ir galbūt kitais metais, kartu užtikrinant, kad nepriemokos nedidėtų; jame aiškiai nurodoma, kad privatizavus valstybinį turtą gautos lėšos būtų mokamos tiesiogiai į atskirą sąskaitą siekiant stebėti pinigų srautus, išvengti oficialaus finansavimo netinkamo nukreipimo ir užtikrinti skolos aptarnavimą laiku; jame taip pat nustatomas automatiškas išlaidų mažinimas, kuris būtų taikomas nepasiekus tikslų, kartu užtikrinant, kad nedidėtų nepriemokos;

| i) | priima priemones, kuriomis siekiama pagerinti dabartinę Nacionalinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizacijos (EOPYY) finansinę padėtį ir užtikrinti, kad 2012 m. ir 2013 m. biudžeto vykdymas būtų artimesnis subalansuotam biudžetui, be kita ko: i) supaprastinant išmokų paketą; ii) didinant pasidalijimą sveikatos priežiūros sąnaudomis, kai paslaugas teikia privatūs paslaugų teikėjai; iii) vedant derybas dėl nuo kiekio priklausomos kainos susitarimų ir persvarstant pacientų grupavimo (angl. case-mix) susitarimus su privačiais paslaugų teikėjais; iv) persvarstant mokesčius už diagnostines ir fizioterapines paslaugas, dėl kurių EOPYY sudarė sutartis su privačiais paslaugų teikėjais, ir jų skaičiaus siekiant 2013 m. sumažinti su tuo susijusias išlaidas bent 80 mln. EUR; v) nustatant orientacinių kainų sistemą, kai kompensuojama už medicininius prietaisus, ir vi) palaipsniui didinat OGA narių įnašus iki kitų EOPYY narių mokamų įnašų vidurkio; |
| --- | --- |

i)

priima priemones, kuriomis siekiama pagerinti dabartinę Nacionalinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizacijos (EOPYY) finansinę padėtį ir užtikrinti, kad 2012 m. ir 2013 m. biudžeto vykdymas būtų artimesnis subalansuotam biudžetui, be kita ko: i) supaprastinant išmokų paketą; ii) didinant pasidalijimą sveikatos priežiūros sąnaudomis, kai paslaugas teikia privatūs paslaugų teikėjai; iii) vedant derybas dėl nuo kiekio priklausomos kainos susitarimų ir persvarstant pacientų grupavimo (angl. case-mix) susitarimus su privačiais paslaugų teikėjais; iv) persvarstant mokesčius už diagnostines ir fizioterapines paslaugas, dėl kurių EOPYY sudarė sutartis su privačiais paslaugų teikėjais, ir jų skaičiaus siekiant 2013 m. sumažinti su tuo susijusias išlaidas bent 80 mln. EUR; v) nustatant orientacinių kainų sistemą, kai kompensuojama už medicininius prietaisus, ir vi) palaipsniui didinat OGA narių įnašus iki kitų EOPYY narių mokamų įnašų vidurkio;

| j) | priima šias su vaistų kompensavimu susijusias priemones: i) išlaidų vaistams kontrolės teisės aktus, kuriais aktyvuojamos nenumatytų atvejų priemonės (įskaitant, pvz., bendrą kainų sumažinimą), jei dėl kurios nors priežasties esamo automatinio lėšų susigrąžinimo mechanizmo nepakanka tikslui pasiekti; tokiomis priemonėmis sutaupoma lygiavertė suma; ii) ministro įsakymą, kuriuo nustatoma nauja lėšų susigražinimo slenkstinė vertė 2013 metams (2,44 mlrd. EUR ambulatorinėms paslaugoms); iii) atnaujina kainoraštį ir kompensuojamųjų vaistų sąrašą, visų pirma nustatant, kad kompensuojami tik ekonomiškai efektyvūs lėtinių ligų vaistų rinkiniai, kompensuojamuosius vaistus perkeliant į nekompensuojamųjų ir be recepto parduodamų vaistų sąrašus ir įvedant Nacionalinės vaistų organizacijos (EOF) parengtą orientacinių kainų sistemą. Tie sąrašai turi būti atnaujinami bent dukart per metus laikantis Tarybos direktyvos 89/105/EEB, ir iv) receptinių vaistų pakeitimą vaistinėse mažiausios kainos tą pačią veikliąją medžiagą turinčiu produktu orientacinėje kategorijoje (privalomas pakeitimas generiniais vaistais).“; |
| --- | --- |

j)

priima šias su vaistų kompensavimu susijusias priemones: i) išlaidų vaistams kontrolės teisės aktus, kuriais aktyvuojamos nenumatytų atvejų priemonės (įskaitant, pvz., bendrą kainų sumažinimą), jei dėl kurios nors priežasties esamo automatinio lėšų susigrąžinimo mechanizmo nepakanka tikslui pasiekti; tokiomis priemonėmis sutaupoma lygiavertė suma; ii) ministro įsakymą, kuriuo nustatoma nauja lėšų susigražinimo slenkstinė vertė 2013 metams (2,44 mlrd. EUR ambulatorinėms paslaugoms); iii) atnaujina kainoraštį ir kompensuojamųjų vaistų sąrašą, visų pirma nustatant, kad kompensuojami tik ekonomiškai efektyvūs lėtinių ligų vaistų rinkiniai, kompensuojamuosius vaistus perkeliant į nekompensuojamųjų ir be recepto parduodamų vaistų sąrašus ir įvedant Nacionalinės vaistų organizacijos (EOF) parengtą orientacinių kainų sistemą. Tie sąrašai turi būti atnaujinami bent dukart per metus laikantis Tarybos direktyvos 89/105/EEB, ir iv) receptinių vaistų pakeitimą vaistinėse mažiausios kainos tą pačią veikliąją medžiagą turinčiu produktu orientacinėje kategorijoje (privalomas pakeitimas generiniais vaistais).“;

| 3) | 2 straipsnio 11 dalis pakeičiama taip:
  „11.   Graikija iki 2012 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:






  a) | gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio reformą, kuria siekiama supaprastinti mokesčių sistemą, išplėsti mokesčių bazę ir panaikinti išimtis bei lengvatinius režimus; |
| --- | --- | --- |

3)

2 straipsnio 11 dalis pakeičiama taip:

„11.   Graikija iki 2012 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones:

a)

gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio reformą, kuria siekiama supaprastinti mokesčių sistemą, išplėsti mokesčių bazę ir panaikinti išimtis bei lengvatinius režimus;

| b) | būtinus pirminės ir antrinės teisės aktus, kad būtų užtikrintas spartus privatizavimo plano įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

būtinus pirminės ir antrinės teisės aktus, kad būtų užtikrintas spartus privatizavimo plano įgyvendinimas;

| c) | nustato vandens bendrovių reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

c)

nustato vandens bendrovių reguliavimo sistemą;

| d) | mokesčių administravimo tobulinimo priemones, kuriomis nustatomi veiklos rezultatų vertinimai, gerinamas rizikos vertinimo metodų naudojimas ir sukuriami bei sustiprinami specializuoti skolos valdymo padaliniai; |
| --- | --- |

d)

mokesčių administravimo tobulinimo priemones, kuriomis nustatomi veiklos rezultatų vertinimai, gerinamas rizikos vertinimo metodų naudojimas ir sukuriami bei sustiprinami specializuoti skolos valdymo padaliniai;

| e) | parengia ir paskelbia susikaupusių valdžios sektoriaus įstaigų įsiskolinimų tiekėjams padengimo ir mokesčių grąžinimo planą; |
| --- | --- |

e)

parengia ir paskelbia susikaupusių valdžios sektoriaus įstaigų įsiskolinimų tiekėjams padengimo ir mokesčių grąžinimo planą;

| f) | baigia įgyvendinti antrinių/papildomų viešųjų pensijų fondų veikimo reformą ir sujungia visus esamus fondus viešajame sektoriuje; |
| --- | --- |

f)

baigia įgyvendinti antrinių/papildomų viešųjų pensijų fondų veikimo reformą ir sujungia visus esamus fondus viešajame sektoriuje;

| g) | teisės aktus, pagal kuriuos 5 % farmacijos įmonių nuolaida (taikoma ligoninėse įkainojamiems vaistams) būtų taikoma visiems EOPYY vaistinėse parduodamiems vaistams; |
| --- | --- |

g)

teisės aktus, pagal kuriuos 5 % farmacijos įmonių nuolaida (taikoma ligoninėse įkainojamiems vaistams) būtų taikoma visiems EOPYY vaistinėse parduodamiems vaistams;

| h) | padidina generinių vaistų dalį iki 35 % bendros vaistinėse parduodamų vaistų apimties; |
| --- | --- |

h)

padidina generinių vaistų dalį iki 35 % bendros vaistinėse parduodamų vaistų apimties;

| i) | paskiria vidaus kontrolierius į visas ligonines, o visos ligoninės patvirtina įsipareigojimų registrus.“; |
| --- | --- |

i)

paskiria vidaus kontrolierius į visas ligonines, o visos ligoninės patvirtina įsipareigojimų registrus.“;

| 4) | 2 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „12.   Graikija iki 2013 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:






  a) | priima ministro įsakymą dėl galutinių vartotojų kainų pritaikymo žemosios įtampos vartotojams; |
| --- | --- | --- |

4)

2 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„12.   Graikija iki 2013 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones:

a)

priima ministro įsakymą dėl galutinių vartotojų kainų pritaikymo žemosios įtampos vartotojams;

| b) | atnaujina VTFS, be kita ko, nustatydama privalomas 3 metų viršutines išlaidų ribas valdžios subsektoriams; |
| --- | --- |

b)

atnaujina VTFS, be kita ko, nustatydama privalomas 3 metų viršutines išlaidų ribas valdžios subsektoriams;

| c) | patvirtina šakinių ministerijų personalo planus; |
| --- | --- |

c)

patvirtina šakinių ministerijų personalo planus;

| d) | įsteigia daug labiau savarankiškesnę mokesčių administraciją ir nustato savarankiškumo laipsnį, valdymo modelį, atskaitomybę, mokesčių administracijos vadovo teisinius įgaliojimus ir pradinį organizacijos aprūpinimą personalu; |
| --- | --- |

d)

įsteigia daug labiau savarankiškesnę mokesčių administraciją ir nustato savarankiškumo laipsnį, valdymo modelį, atskaitomybę, mokesčių administracijos vadovo teisinius įgaliojimus ir pradinį organizacijos aprūpinimą personalu;

| e) | priima ir paviešina naują visapusišką valstybės tarnybos antikorupcijos planą, įskaitant specialias nuostatas dėl mokesčių ir muitinės administracijos; |
| --- | --- |

e)

priima ir paviešina naują visapusišką valstybės tarnybos antikorupcijos planą, įskaitant specialias nuostatas dėl mokesčių ir muitinės administracijos;

| f) | užtikrina, kad visiškai veiktų standartinė procedūra nekilnojamojo turto teisinėms vertėms persvarstyti, kad jos būtų geriau suderintos su rinkos kainomis, vadovaujant Kapitalo apmokestinimo direkcijai; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad visiškai veiktų standartinė procedūra nekilnojamojo turto teisinėms vertėms persvarstyti, kad jos būtų geriau suderintos su rinkos kainomis, vadovaujant Kapitalo apmokestinimo direkcijai;

| g) | perkelia 40 naujų nekilnojamojo turto objektų (privatizacijos plane nurodomų kaip „nekilnojamojo turto objektų kompleksai Nr. 2 ir Nr. 3“) į Graikijos Respublikos Turto plėtros fondą. |
| --- | --- |

g)

perkelia 40 naujų nekilnojamojo turto objektų (privatizacijos plane nurodomų kaip „nekilnojamojo turto objektų kompleksai Nr. 2 ir Nr. 3“) į Graikijos Respublikos Turto plėtros fondą.

13.   Graikija iki 2013 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones:

| a) | pasiekia 2 000 pasirengusių veikti mokesčių auditorių tikslą; |
| --- | --- |

a)

pasiekia 2 000 pasirengusių veikti mokesčių auditorių tikslą;

| b) | priima naują mokesčių procedūrų kodeksą; |
| --- | --- |

b)

priima naują mokesčių procedūrų kodeksą;

| c) | užtikrina, kad e. pirkimo platforma būtų parengta naudoti visoms centrinėms perkančiosioms organizacijoms. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad e. pirkimo platforma būtų parengta naudoti visoms centrinėms perkančiosioms organizacijoms.

14.   Graikija iki 2013 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima teisės aktus, būtinus siekiant įvesti struktūrinio subalansuoto biudžeto taisyklę su automatiniu koregavimo mechanizmu.“;

| 5) | šio sprendimo priede pateiktas tekstas yra įtrauktas kaip IA priedas. |
| --- | --- |

5)

šio sprendimo priede pateiktas tekstas yra įtrauktas kaip IA priedas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 4 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. ALETRARIS

---

(1)  OL L 145, 2010 6 11, p. 6.

1

(2)  OL L 296, 2011 11 15, p. 38.

2

(3)  Tarybos sprendimas 2011/791/ES (OL L 320, 2011 12 3, p. 28).

3

(4)  Tarybos sprendimas 2012/211/ES (OL L 113, 2012 4 25, p. 8).

4

(5)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

5

(6)  1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (OL L 310, 1996 11 30, p. 1).

6

---

PRIEDAS

„IA PRIEDAS

VIDUTINĖS TRUKMĖS FISKALINĖS STRATEGIJOS 2013–2016 M. PRIEMONĖS

Į vidutinės trukmės fiskalinę strategiją (VTFS) iki 2016 m. įtraukiamos šios papildomos priemonės:

| 1. | Darbo užmokesčio išlaidų racionalizavimas sumažinant išlaidas bent 1 110 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 259 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

1.

Darbo užmokesčio išlaidų racionalizavimas sumažinant išlaidas bent 1 110 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 259 mln. EUR 2014 m.

| 2. | Pensijų išlaidų mažinimas bent 4 800 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 423 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

2.

Pensijų išlaidų mažinimas bent 4 800 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 423 mln. EUR 2014 m.

| 3. | Valstybės einamųjų išlaidų mažinimas bent 239 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 285 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

3.

Valstybės einamųjų išlaidų mažinimas bent 239 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 285 mln. EUR 2014 m.

| 4. | Išlaidų sumažinimas bent 86 mln. 2013 m. ir papildomai 37 mln. EUR 2014 m. racionalizuojant su švietimu susijusias išlaidas ir pagerinant jų efektyvumą. |
| --- | --- |

4.

Išlaidų sumažinimas bent 86 mln. 2013 m. ir papildomai 37 mln. EUR 2014 m. racionalizuojant su švietimu susijusias išlaidas ir pagerinant jų efektyvumą.

| 5. | Išlaidų sumažinimas bent 249 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 123 mln. EUR 2014 m. valstybės valdomose įmonėse. |
| --- | --- |

5.

Išlaidų sumažinimas bent 249 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 123 mln. EUR 2014 m. valstybės valdomose įmonėse.

| 6. | Einamųjų su gynyba susijusių išlaidų sumažinimas bent 303 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 100 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

6.

Einamųjų su gynyba susijusių išlaidų sumažinimas bent 303 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 100 mln. EUR 2014 m.

| 7. | Išlaidų sumažinimas bent 455 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 620 mln. EUR 2014 m. mažinant išlaidas sveikatos priežiūrai ir vaistams. |
| --- | --- |

7.

Išlaidų sumažinimas bent 455 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 620 mln. EUR 2014 m. mažinant išlaidas sveikatos priežiūrai ir vaistams.

| 8. | Socialinių išmokų racionalizavimas išlaidas sumažinant bent 217 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 78 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

8.

Socialinių išmokų racionalizavimas išlaidas sumažinant bent 217 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 78 mln. EUR 2014 m.

| 9. | Valstybės pervedimų vietos valdžios įstaigoms sumažinimas mažiausiai 50 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 160 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

9.

Valstybės pervedimų vietos valdžios įstaigoms sumažinimas mažiausiai 50 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 160 mln. EUR 2014 m.

| 10. | Valstybės investicijų biudžeto (vidaus ištekliais finansuojamos valstybės investicijos) išlaidų sumažinimas 150 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 150 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

10.

Valstybės investicijų biudžeto (vidaus ištekliais finansuojamos valstybės investicijos) išlaidų sumažinimas 150 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 150 mln. EUR 2014 m.

| 11. | Pajamų padidinimas bent 1 689 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 1 799 mln. EUR 2014 m.“ |
| --- | --- |

11.

Pajamų padidinimas bent 1 689 mln. EUR 2013 m. ir papildomai 1 799 mln. EUR 2014 m.“

---