# Úradný vestník C 311/18.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 311 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6318. septembra 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 311

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6318. septembra 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020 |
| 2020/C 311/01 | Uznesenie – Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom. na základe činnosti Podvýboru pre obnovu a rekonštrukciu po skončení krízy COVID-19 | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020 |
| 2020/C 311/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný trh pre všetkých (prieskumné stanovisko) | 19 |
| 2020/C 311/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vplyv kampaní na účasť na politickom rozhodovaní (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ) | 26 |
| 2020/C 311/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Financovanie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a výzvy súvisiace s adaptáciou na zmenu klímy (prieskumné stanovisko) | 36 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

2020/C 311/01

Uznesenie – Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom. na základe činnosti Podvýboru pre obnovu a rekonštrukciu po skončení krízy COVID-19

1

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

2020/C 311/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný trh pre všetkých (prieskumné stanovisko)

19

2020/C 311/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vplyv kampaní na účasť na politickom rozhodovaní (prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ)

26

2020/C 311/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Financovanie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a výzvy súvisiace s adaptáciou na zmenu klímy (prieskumné stanovisko)

36

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020 |
| 2020/C 311/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu na rok 2020 [COM(2019) 486 final] | 45 |
| 2020/C 311/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o kontrole získavania a vlastnenia zbraní (kodifikované znenie) [COM(2020) 48 final – 2020/0029 (COD)] | 52 |
| 2020/C 311/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia s cieľom riešiť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 [COM(2020) 233 final – 2020/0113 (COD)] | 53 |
| 2020/C 311/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu [COM(2020) 22 final – 2020/0006 (COD)] — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza [COM(2020) 23 final – 2018/0196 (COD)] | 55 |
| 2020/C 311/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Investičný plán pre udržateľnú Európu – Investičný plán európskej zelenej dohody [COM(2020) 21 final] | 63 |
| 2020/C 311/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) 2019/876, pokiaľ ide o úpravy v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 [COM(2020) 310 final – 2020/0066 (COD)] | 71 |
| 2020/C 311/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)] — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 menia smernice (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995, pokiaľ ide o dátumy transpozície a uplatňovania [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 mení nariadenie (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] | 76 |
| 2020/C 311/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci EPFRV v reakcii na pandémiu COVID-19 [COM(2020) 186 final – 2020/0075 (COD)] | 79 |
| 2020/C 311/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o administratívnej spolupráci v oblasti daní (kodifikované znenie) [COM(2020) 49 final – 2020/0022 (CNS)] | 81 |
| 2020/C 311/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zavedenie osobitných opatrení na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 [COM(2020) 223 final – 2020/0105 (COD)] | 82 |
| 2020/C 311/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na osobitné pridelené prostriedky na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí [COM(2020) 206 final – 2020/0086 (COD)] | 83 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

2020/C 311/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu na rok 2020 [COM(2019) 486 final]

[COM(2019) 486 final]

45

2020/C 311/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o kontrole získavania a vlastnenia zbraní (kodifikované znenie) [COM(2020) 48 final – 2020/0029 (COD)]

[COM(2020) 48 final – 2020/0029 (COD)]

52

2020/C 311/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia s cieľom riešiť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 [COM(2020) 233 final – 2020/0113 (COD)]

[COM(2020) 233 final – 2020/0113 (COD)]

53

2020/C 311/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu [COM(2020) 22 final – 2020/0006 (COD)] — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza [COM(2020) 23 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2020) 22 final – 2020/0006 (COD)]

[COM(2020) 23 final – 2018/0196 (COD)]

55

2020/C 311/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Investičný plán pre udržateľnú Európu – Investičný plán európskej zelenej dohody [COM(2020) 21 final]

[COM(2020) 21 final]

63

2020/C 311/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) 2019/876, pokiaľ ide o úpravy v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 [COM(2020) 310 final – 2020/0066 (COD)]

[COM(2020) 310 final – 2020/0066 (COD)]

71

2020/C 311/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie COVID-19 [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)] — Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 menia smernice (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995, pokiaľ ide o dátumy transpozície a uplatňovania [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 mení nariadenie (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)]

[COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)]

[COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)]

[COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)]

76

2020/C 311/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci EPFRV v reakcii na pandémiu COVID-19 [COM(2020) 186 final – 2020/0075 (COD)]

[COM(2020) 186 final – 2020/0075 (COD)]

79

2020/C 311/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o administratívnej spolupráci v oblasti daní (kodifikované znenie) [COM(2020) 49 final – 2020/0022 (CNS)]

[COM(2020) 49 final – 2020/0022 (CNS)]

81

2020/C 311/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zavedenie osobitných opatrení na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 [COM(2020) 223 final – 2020/0105 (COD)]

[COM(2020) 223 final – 2020/0105 (COD)]

82

2020/C 311/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na osobitné pridelené prostriedky na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí [COM(2020) 206 final – 2020/0086 (COD)]

[COM(2020) 206 final – 2020/0086 (COD)]

83

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/1

---

Uznesenie – Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19: „EÚ sa musí riadiť zásadou, že je spoločenstvom s jedným osudom.“ na základe činnosti Podvýboru pre obnovu a rekonštrukciu po skončení krízy COVID-19

(2020/C 311/01)

| Spravodajcovia: | Petr ZAHRADNÍK (sk. I)


  Stefano PALMIERI (sk. II)


  Jan DIRX (sk. III) |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Petr ZAHRADNÍK (sk. I)

Stefano PALMIERI (sk. II)

Jan DIRX (sk. III)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2020 (schôdza 11. júna), prijal toto uznesenie 221 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali.

1.   Úvod

| 1.1. | ESHV vrelo víta a podporuje návrhy Európskej komisie: Európsky nástroj obnovy (Next Generation EU) a celkový rozpočet EÚ na roky 2021 – 2027. V tomto vyhlásení predstavujeme svoj pohľad na to, čo by sa malo dosiahnuť prostredníctvom týchto plánov na obnovu a rekonštrukciu hospodárstva po kríze spôsobenej koronavírusom. Kľúčové sú pre nás nasledujúce štyri body: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že zotavenie z koronakrízy sa podarí len vtedy, ak ho bude sprevádzať reštrukturalizácia našej spoločnosti: potrebujeme sa zamerať na obnovu aj na rekonštrukciu. Nemôžeme jednoducho obnoviť to, čo v minulosti existovalo, musíme to reštrukturalizovať a zlepšiť. Podľa EHSV musí byť reštrukturalizácia a zlepšenie založené na zásadách, o ktoré sa opiera celá naša práca: ochrana ľudských a sociálnych práv, demokratických hodnôt a zásad právneho štátu, využitie plného potenciálu jednotného trhu, dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, vytvorenie obehového hospodárstva a dosiahnutie klimatickej neutrality v EÚ najneskôr do roku 2050. Musíme tiež zabezpečiť dobrú správu vecí verejných a demokratickú zodpovednosť. Je tiež nevyhnutné pochopiť, prečo boli niektoré sociálne skupiny zraniteľnejšie počas krízy, a to pokiaľ ide o nedostatočnú ochranu pred nákazou a stratou živobytia, ako aj pokiaľ ide o obmedzenie takejto zraniteľnosti do budúcnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európsky semester bude zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu pri monitorovaní a hodnotení intervencií stanovených ako súčasť rámca Nástroja Európskej únie na obnovu (Next Generation EU). V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že hospodárski a sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti by sa mali považovať za dôležitých aktérov v tomto procese. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV dúfa, že v tomto novom procese obnovy a rekonštrukcie by nadchádzajúca Konferencia o budúcnosti Európy mohla byť príležitosťou na posilnenie a prehĺbenie inštitucionálnej štruktúry EÚ a na skutočnú obnovu európskeho projektu, ktorý bude schopný reagovať na výzvy nasledujúcich desaťročí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Investície v rámci krátkodobého hospodárskeho stimulu by nemali mať vplyv na štrukturálnu transformáciu európskeho hospodárstva na hospodárstvo s nulovým znečistením, na obnovu biodiverzity a na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, alebo by tieto procesy mali urýchliť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Proces reformy hospodárstva a spoločnosti bude možný len so zapojením všetkých občanov prostredníctvom organizácií sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Členské štáty a EÚ preto musia zabezpečiť, aby sa v tomto zložitom procese na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Predovšetkým je však jedným z hlavných ponaučení z koronavírusovej krízy nutnosť posilniť systémy zdravotnej starostlivosti takmer v každej európskej krajine prostredníctvom vytvorenia „Únie zdravia EÚ“. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19: externý symetrický otras pre EÚ, ktorý mal rôzny vplyv na jednotlivé členské štáty EÚ

2.1.   Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 a jej vplyv na EÚ

| 2.1.1. | Hoci v čase vypracovania tohto uznesenia by bolo predčasné usilovať sa hodnotiť celkový vplyv pandémie COVID-19, už teraz je jasné, že je to najhorší ekonomický otras, ktorému európske hospodárstva čelili od druhej svetovej vojny. Je pravdepodobné, že cesta k obnove bude dlhá a hrboľatá. MMF a Európska komisia vo svojich predpovediach potvrdzujú, že táto kríza zasiahla jednotlivé členské štáty EÚ s rôznou intenzitou (1), pričom ide o krízu, ktorá spochybňuje nielen naše vzorce správania, ale aj naše modely výroby, spotreby a zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ide o vážnu krízu, ktorá zastihla EÚ v čase, keď je hospodársky aj politicky oslabená. V niektorých krajinách ešte nepominuli vplyvy predchádzajúcej hospodárskej a finančnej krízy (2008 – 2010) a ich hospodárstva sú stále citlivé voči otrasom, krehké a zraniteľné. Podobne sa aj niektoré sociálne skupiny, dokonca aj v bohatších členských štátoch, ešte stále spamätávajú v dôsledkov nedávnej hospodárskej krízy. Platí to napríklad pre osoby so zdravotným postihnutím (2). Okrem toho kríza prepukla v kritickom momente pre EÚ: počas obchodia prechodu na digitálne hospodárstvo, ktoré citlivo zohľadňuje hospodársku, environmentálnu a sociálnu udržateľnosť. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Táto kríza má negatívny vplyv z hospodárskeho aj sociálneho hľadiska a prioritou číslo jeden je celý súbor činností a politík zameraných na návrat do „nového normálneho stavu“, pokiaľ ide o naše životy, naše hospodárske a sociálne systémy a naše organizácie. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Kríza bude vážnou zaťažkávacou skúškou pre celú Európsku úniu, pre náš hospodársky systém a sociálne modely, naše hodnoty a našu demokraciu. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Hospodárske dôsledky

| 2.2.1. | Na rozdiel od predchádzajúcich kríz boli tentokrát okamžite zastavené mnohé činnosti, čo viedlo k prudkému poklesu produkcie, rýchlemu nárastu nezamestnanosti a zhoršeniu životnej úrovne (zníženie reálneho príjmu, neistota zamestnania, obmedzená mobilita), drastickému zníženiu obratu zahraničného obchodu tak v rámci EÚ, ako aj s tretími krajinami, a k prudkému zhoršeniu ukazovateľov verejných financií. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Na základe dostupných analýz vplyvu krízy súvisiacej s ochorením COVID-19 na hospodársky rast sa dá predpokladať zníženie rastu HDP o približne 8 % (3), nárast celosvetovej nezamestnanosti o 24,7 milióna, pričom 13 až 36 miliónov pracovných miest je neistých (4) Pokiaľ ide o EÚ, nezamestnanosť by sa mala zvýšiť zo 6,7 % (2019) na 9,0 % (2020) (5).Kríza tiež predstavuje výzvu pre: i) systém malých a stredných podnikov, ktoré sú jadrom európskeho výrobného systému; ii) konkurencieschopnosť systému veľkých európskych spoločností; iii) samotné prežitie niektorých odvetví hospodárstva, ako sú napríklad pohostinské a stravovacie služby, cestovný ruch, doprava a kultúra. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Odhady na rok 2021 (6) sú oveľa optimistickejšie, s podmieneným oživením, ktoré však bude závisieť od týchto parametrov: či už boli reštriktívne obmedzenia zrušené; či zostane pandémia pod kontrolou; či sa bezprecedentné menové, fiškálne a regulačné opatrenia prijaté členskými štátmi a EÚ ukážu ako efektívne z hľadiska zmiernenia bezprostredných hospodárskych a sociálnych dôsledkov krízy a zmiernenia dlhodobých škôd v oblasti hospodárskych a sociálnych vzťahov a globálnych hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Z hľadiska EÚ bol jednotný trh doslova paralyzovaný. Okrem toho krízové balíky členských štátov viedli k riziku vzniku nerovnakých podmienok, čo treba urýchlene riešiť. Neistota týkajúca sa budúcich investícií sa zvýšila a vedúce ukazovatele, ako sú PMI či indexy podnikateľskej a spotrebiteľskej dôvery, klesli na historické minimá. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Najciteľnejší hospodársky a sociálny vplyv bude preto pravdepodobne zaznamenaný v priebehu druhého štvrťroka tohto roka, a to v závislosti od miery, v akej budú zasiahnuté jednotlivé odvetvia. V druhej polovici roka 2020 môžeme očakávať určité oživenie hospodárstva, hoci druh oživenia by sa mohol v jednotlivých krajinách líšiť. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Čo je však oveľa závažnejšie, je skutočnosť, že tento otras úplne prerušil a zmenil naše obvyklé modely života a životného štýlu. Ako súčasť procesu obnovy a oživenia hospodárstva je potrebné zamerať sa nielen na dosiahnutie predchádzajúcej hospodárskej výkonnosti, ale – a možno oveľa naliehavejšie a dôraznejšie – aj na poskytnutie nádeje a možností prispôsobiť svoj život „novému normálnemu stavu“, vrátane dosiahnutia úplného súladu so zásadami udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Sociálne dôsledky

| 2.3.1. | Ochorenie COVID-19 bude mať ďalekosiahle následky, pokiaľ ide o situáciu na trhu práce. Nejde len o naliehavý problém týkajúci sa zdravia pracovníkov a ich rodín; vírus a s ním spojené hospodárske otrasy ovplyvnia svet práce, a to tromi kľúčovými spôsobmi: 1) množstvo pracovných miest (nezamestnanosť aj podzamestnanosť); 2) kvalita práce; a 3) vplyv na špecifické skupiny, ktoré sú zraniteľnejšie voči zhoršenej situácii na trhu práce. Niektoré kategórie pracovníkov sú viac postihnuté, pretože sú bez sociálnych záchranných sietí: mladí ľudia s neistým pracovným miestom, starší pracovníci, pracovníci so zdravotným postihnutím, ženy, pretože sú v najviac postihnutých sektoroch nadmerne zastúpené, alebo preto, že zostávajú doma starať sa o členov rodiny, samostatne zárobkovo činné osoby alebo pracovníci platforiem, pracovníci s nízkou mzdou, migrujúci pracovníci a osoby, ktoré sa označujú ako „neviditeľní“ pracovníci, teda ľudia s nedeklarovanou prácou. Je pravdepodobné, že sa výrazne zvýši aj chudoba pracujúcich (7). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Prioritou je zabezpečiť zamestnanosť a príjem pre všetkých pracovníkov a dnešné politiky musíme formovať so zreteľom na dlhodobú perspektívu. EÚ potrebuje na oživenie hospodárstva, ochranu práv pracovníkov a zabezpečenie blahobytu pre všetkých silnú európsku stratégiu sociálnej obnovy a rekonštrukcie na úrovni EÚ aj národnej úrovni s aktívnym zapojením sociálnych partnerov. Na posilnenie obnovy a vybudovanie odolnosti prostredníctvom spoľahlivých a univerzálnych systémov sociálnej ochrany, ktoré môžu slúžiť ako automatické hospodárske a sociálne stabilizátory v prípade krízy, sú potrebné rozsiahlejšie inštitucionálne a politické reformy. To zároveň pomôže obnoviť dôveru v inštitúcie a vlády. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Dvojstranný a tripartitný sociálny dialóg medzi vládami a organizáciami pracovníkov a zamestnávateľov je kľúčovým nástrojom na rozvoj a realizáciu udržateľných riešení, a to od úrovne komunity až po globálnu úroveň. To si vyžaduje silné, nezávislé a demokratické organizácie sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Osobitnú pozornosť treba venovať tomu, aby sa zabezpečilo že táto obnova nebude prebiehať rôzne rýchlo, ako to bolo v prípade predchádzajúcej krízy. Podpora sa musí poskytovať všetkým skupinám tak, aby sa mohli zotaviť jednotne, bez toho, aby zraniteľnejšie sociálne skupiny museli trpezlivo čakať, kým sa u nich prejaví rovnaké zlepšenie v oblasti zamestnanosti a životnej úrovne ako u zvyšku obyvateľstva. Platí to najmä pre mladých ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby patriace k etnickým menšinám, ako aj pre migrantov a utečencov. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Osobitnú pozornosť a opatrenia si vyžadujú skupiny mimo pracovného trhu, ktoré už žijú v chudobe, ako aj nové skupiny chudobných, ktorých nárast sa očakáva. Týmto skupinám hrozí ešte väčšia marginalizácia a s ňou spojené množstvo sociálnych a zdravotných problémov. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Aj samotné organizácie občianskej spoločnosti patria medzi obete nerovností a nedostatkov systému. Ich aktuálna aj budúca schopnosť reagovať na potreby je ohrozená často nepostačujúcimi a kolísavými zdrojmi. Toto je potrebné riešiť zabezpečením mechanizmov financovania pre organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.3.6.

3.   Hodnotenie reakcie EÚ na krízu spojenú s ochorením COVID-19

3.1.   Núdzové opatrenia

| 3.1.1. | Pandémia koronavírusu momentálne v Európe (a porovnateľne aj na celom svete) určuje všetky parametre nášho života vrátane hospodárskej činnosti, organizácie a systému. Nástroje hospodárstva a hospodárskej politiky sa plne podriadili snahe úspešne zvládnuť krízu a výrazným spôsobom pomôcť ju ukončiť. V tejto kritickej fáze je však vhodné zaručiť, že:






  — | mobilizované finančné zdroje sa využívajú efektívne a sú vhodne zamerané v závislosti od potrieb, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

—

mobilizované finančné zdroje sa využívajú efektívne a sú vhodne zamerané v závislosti od potrieb,

| — | všetky oprávnené subjekty (fyzické osoby, firmy a podniky, neziskové organizácie, poskytovatelia verejných služieb a pod.) postihnuté pandémiou dostanú primeranú kompenzáciu, |
| --- | --- |

—

všetky oprávnené subjekty (fyzické osoby, firmy a podniky, neziskové organizácie, poskytovatelia verejných služieb a pod.) postihnuté pandémiou dostanú primeranú kompenzáciu,

| — | hospodárstvo bude pripravené hneď po pandémii znovu začať fungovať a zároveň sa poučí zo súčasnej pandémie v sociálnych otázkach, ktoré je potrebné urýchlene riešiť. |
| --- | --- |

—

hospodárstvo bude pripravené hneď po pandémii znovu začať fungovať a zároveň sa poučí zo súčasnej pandémie v sociálnych otázkach, ktoré je potrebné urýchlene riešiť.

| 3.1.2. | Je jasné, že trh a hospodárstvo nedokážu diagnostikovať a vyhodnotiť neznámy zdravotný problém, no rovnako by bolo v podstate nemožné riešiť problém pandémie bez náležitého zohľadnenia hospodárskych a finančných nákladov a dôsledkov, ktoré z nej vyplývajú. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Členské štáty aj príslušné inštitúcie EÚ doteraz prijali celý rad núdzových, preventívnych, stabilizačných a kompenzačných opatrení s cieľom reagovať na krízu. Tieto opatrenia môžeme rozdeliť podľa druhu do niekoľkých kategórií, ako napríklad: finančné a stabilizačné, fiškálne, záručné a úverové, a regulačné a procedurálne. Opatrenia sú zamerané na všetky oblasti života, avšak predovšetkým na hospodárstvo a podniky, ako aj na sociálne otázky (pozri prílohu I). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Opatrenia predstavujú komplexný súbor hospodárskych politík, vrátane reakcie v oblasti menovej politiky, a to predovšetkým prostredníctvom novej vlny kvantitatívneho uvoľňovania, ktorú dopĺňa nová schéma nákupu cenných papierov na podporu likvidity finančného trhu pod vedením ECB, makroekonomická stabilizačná funkcia zo strany EMS, celý rad fiškálnych opatrení, počnúc dočasným prijatím pružných fiškálnych pravidiel a pravidiel štátnej pomoci, rozsiahlymi finančnými injekciami na podporu podnikov a jednotlivcov postihnutých pandémiou, odloženie záväzkov splatenia až po masívne prerozdelenie rozpočtových tokov EÚ. Veľmi veľký význam má aj balík regulačných a procedurálnych opatrení rôzneho druhu. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Rozsah finančných zdrojov vynaložených na opatrenia na podporu európskej spoločnosti sa odhaduje na takmer 3 000 miliárd EUR (16 % HDP EÚ v roku 2019). Až doteraz išlo o kombináciu opatrení v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa vykonávali na úrovni EÚ a z väčšej časti na úrovni členských štátov. Podľa pôvodného plánu hospodárskej reakcie EÚ na koronavírus bolo len 165 miliárd EUR priamo prepojených so spoločnými zdrojmi financovania EÚ vo forme dotácií a finančných nástrojov; ďalšie kroky, ktoré navrhla EÚ, zahŕňajú opatrenia na podporu likvidity, na zavedenie pružnejších pravidiel alebo iniciovanie záručných finančných nástrojov; všetky ostatné priame, fiškálne opatrenia pozostávali z krokov, ktoré stanovili alebo vykonávajú členské štáty. Podiel opatrení, ktoré pripravila EÚ, sa následne zvýšil. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Nedávny balík Európskej komisie o budúcom financovaní, vrátane návrhu na dočasný nástroj Európskej únie na obnovu (nazvaný Next Generation EU) a zásadnej úpravy pôvodného návrhu viacročného finančného rámca (VFR) EÚ na roky 2021 – 2027, je skutočnou revolúciou v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | No a napokon komplexný balík oznámený na konci mája predstavuje významný príspevok Európskej komisie k riešeniu súčasnej situácie. Je prepojený so silným a relevantne cieleným novým nástrojom zameraným výlučne na ukončenie krízy spojenej s pandémiou COVID-19, oživením a obnovením. Snaží sa zameriavať na skutočné potreby, aby jednotný trh zostal homogénny a funkčný. Model financovania sa zdá byť celkom primeraný, prináša inovácie a prejavuje solidaritu s členskými štátmi. Fungovanie budúceho nástroja Európskej únie na obnovu Next Generation EU musí dopĺňať nový VFR, v ktorom musia byť dostatočne zohľadnené aj ďalšie priority EÚ, ktoré nie sú nevyhnutne spojené s pandémiou (napríklad zelená dohoda EÚ, zlepšenie jednotného trhu a podmienok pre konkurencieschopnosť EÚ, Európsky pilier sociálnych práv a postupné prispôsobovanie sa zásadám udržateľného rozvoja, ako aj všetky medzinárodné zmluvy a dohovory, ktoré členské štáty EÚ podpísali a ratifikovali). |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Analýza a záver, pokiaľ ide o primeranosť/(ne)dostatočnosť opatrení

| 3.2.1. | Ako už bolo uvedené, táto otázka je natoľko komplexná, že správne riešenie je možné nájsť len vďaka dobre koordinovanému súboru politík a jasných kompetencií jednotlivých aktérov a s príslušným zameraním a časovým rámcom na činnosť. V rámci súboru prijatých opatrení môžeme nájsť viacero inovatívnych prístupov, ktoré sú použiteľné aj do budúcnosti. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Po prvý raz od poslednej krízy a jej dôsledkov má novovytvorený EMS možnosť stabilizovať makroekonomické prostredie eurozóny. Reakcia menovej politiky bola tiež veľmi dôležitá, aby finančný sektor mohol zostať funkčný a efektívny s primeranou likviditou. Veľký význam majú aj opatrenia, ktorými sa zavádzajú pružnejšie pravidlá pre štátnu pomoc, ako aj fiškálnu disciplínu, čo umožňuje udržiavať finančné zdroje v obehu, keď sa zvyšuje riziko znižovania celkového dopytu. Bolo a je nevyhnutné čo najrýchlejšie kompenzovať všetky subjekty postihnuté krízou – jednotlivcov, podniky, ako aj neziskové organizácie – odložením ich záväzkov a poskytnutím náhrady za škody vzniknuté počas všeobecných obmedzení. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Tieto núdzové opatrenia boli aj nanajvýš vhodné. Životná realita ukázala, že v období so smrteľnými rizikami členské štáty stále uprednostňujú svojpomocné riešenia; niektoré koordinované opatrenia spojené s dodávkami nevyhnutného zdravotníckeho tovaru a potrieb by boli potrebné nielen z praktických dôvodov, ale aj s cieľom dať zmysel hodnotám jednotného trhu EÚ. Slúži to tiež ako inšpirácia, pokiaľ ide o zavádzanie opatrení na ukončenie krízy a rušenie obmedzení, ktoré musia byť starostlivo koordinované. Táto núdzová situácia takisto otvára obrovský priestor pre záručné a úverové nástroje, tentokrát najmä v rámci nástrojov EIB. Odráža to potrebu zapojiť viac súkromného kapitálu v rámci pravidiel prideľovania, pokiaľ ide o verejný záujem. Keď skutočná potreba takto výrazne presahuje obmedzené zdroje verejných rozpočtov, je to jediná možnosť, ktorá sa dá ďalej rozvíjať v čase „nového normálneho stavu“. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Rovnako ako v prípade krízy pred desiatimi rokmi sa aj v súčasnom období prejavili závažné obmedzenia rozpočtu EÚ, pokiaľ ide o to, ako reaguje na nečakané otrasy, najmä keď otrasy prídu na konci aktuálneho finančného rámca. Pružnosť rozpočtu EÚ sa opakovane ukazuje byť jednou z najväčších slabín finančnej architektúry EÚ. Pre prípady, keď je potrebné mobilizovať obrovské sumy finančných prostriedkov, bude potrebné vytvoriť nový nástroj (ako Next Generation EU), alebo bude potrebné spoliehať sa na to, že to urobia členské štáty. Táto situácia jasne ukazuje, že je potrebné ďalej zlepšovať finančný systém EÚ, predovšetkým pre prípad neočakávaných otrasov; súčasný model neposkytuje spoločný finančný základ EÚ, ktorý by bol dostatočný na podporu makroekonomickej stability EÚ a eurozóny. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Hodnotenie právomocí inštitúcií EÚ zavádzať takéto opatrenia

| 3.3.1. | Na základe opisu a analýzy uvedených vyššie veľmi oceňujeme včasnú a vhodnú reakciu ECB a euroskupiny aktivovať EMS. Rovnako mimoriadne dôležitá bola aj reakcia Európskej komisie, najmä pokiaľ ide o prijatie pružnejších pravidiel a núdzových opatrení na podporu dodávateľských reťazcov tovarov a zariadení nevyhnutných pri reakcii v začiatkoch a počas šírenia pandémie. Po istom čase začala Komisia preberať vedúcu úlohu a v máji zavádzať a vykonávať komplexný balík vrátane upraveného návrhu VFR a nového nástroja New Generation EU. Teraz je dôležité získať podporu členských štátov s cieľom dosiahnuť konsenzus o balíku a čo najskôr ho zaviesť do praxe. Najväčším ponaučením, ktoré si môžeme zobrať, je stále skutočnosť, že EÚ ako celok zostáva aj napriek neustálym zlepšeniam naďalej pomerne zraniteľná v prípade vonkajších otrasov veľkého rozsahu a v niektorých ohľadoch nie je dobre vybavená na to, aby ich mohla riešiť. Najlepším príkladom je veľmi obmedzená flexibilita a pripravenosť rozpočtu EÚ reagovať na neočakávané situácie. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Okrem toho inštitúcie EÚ a členské štáty začali až po určitom čase prijímať opatrenia na zabezpečenie integrity, homogénnosti a efektívnosti jednotného trhu, ktorý je najdôležitejším hospodárskym úspechom procesu európskej integrácie. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Scenáre a výzvy v budúcnosti

| 3.4.1. | Najpravdepodobnejším scenárom do budúcna je, že dno hospodárskeho cyklu sa dosiahne v druhom štvrťroku 2020 s postupnými známkami oživenia v druhej polovici roka. Ak nepríde druhá vlna pandémie a stratégie ukončenia a stratégia obnovy budú primerané a účinné, vzostup by mal pokračovať v priebehu celého roka 2021, pričom úroveň hospodárskeho výkonu spred pandémie COVID-19 by sa mala dosiahnuť v roku 2022 a úroveň investičnej činnosti v roku 2023. Tento scenár možno považovať za realistický, aj keď mierne optimistický. Keďže neistota však naďalej zostáva veľmi vysoká, EÚ by sa mala pripraviť aj na menej pozitívny vývoj, možno aj vrátane opätovného zavedenia reštriktívnych opatrení, ďalších núdzových krokov, väčšieho úsilia o zmiernenie dôsledkov a cielenejších kompenzácií pre podniky a jednotlivcov v núdzi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Súčasná situácia nie je len fázou cyklického hospodárskeho vývoja, ale aj významným a rozhodujúcim momentom, pokiaľ ide o štrukturálne a reformné zmeny európskeho hospodárskeho a sociálneho systému a usporiadania. Cieľom súčasného obdobia nie je len opätovne naštartovať hospodárstvo v praxi (a dosiahnuť návrat cyklu na úroveň pred pandémiou COVID-19), ale aj navrhnúť a vykonať významné kvantitatívne a kvalitatívne zmeny, čo je možno ešte dôležitejšie. Cieľom je poskytnúť celkové hodnotenie nášho sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho modelu a určiť jeho klady a zápory. Radikálna rekonštrukcia sa musí odzrkadliť nielen v nových alebo prispôsobených politikách, ale aj v nových kompetenciách všetkých aktérov (vo vzťahoch medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ, ako aj interne medzi inštitúciami EÚ), a to v súlade so zásadou subsidiarity. Je tiež vhodný čas zhodnotiť, prečo naše súčasné sociálne a hospodárske štruktúry vystavujú také množstvo ľudí riziku vyplývajúcemu z takýchto otrasov. Súčasná pandémia odhalila osobitnú zraniteľnosť tých, ktorí mali neisté pracovné postavenie, a teda nemali právo na sociálnu ochranu a nemohlo im byť v prípade potreby nariadené čerpanie dovolenky alebo voľna, ako aj tých, ktorí boli izolovaní od svojich komunít a podporných sietí v nich. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Hlavné oblasti procesu obnovy a rekonštrukcie zahŕňajú:






  — | rozvinúť plný potenciál jednotného trhu s cieľom udržať jeho celistvosť, funkčnosť, efektívnosť a obnoviť konkurencieschopnosť, |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

—

rozvinúť plný potenciál jednotného trhu s cieľom udržať jeho celistvosť, funkčnosť, efektívnosť a obnoviť konkurencieschopnosť,

| — | doplniť jednotný trh o ambiciózny sociálny program, najmä plné uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv s cieľom zabezpečiť vzostupnú sociálnu konvergenciu, |
| --- | --- |

—

doplniť jednotný trh o ambiciózny sociálny program, najmä plné uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv s cieľom zabezpečiť vzostupnú sociálnu konvergenciu,

| — | naďalej pokračovať v potrebných štrukturálnych zmenách a príslušných investičných aktivitách, predovšetkým pokiaľ ide o inováciu v oblasti digitalizácie, inteligentných technológií a v sociálnej oblasti, ako aj o zelenú transformáciu, |
| --- | --- |

—

naďalej pokračovať v potrebných štrukturálnych zmenách a príslušných investičných aktivitách, predovšetkým pokiaľ ide o inováciu v oblasti digitalizácie, inteligentných technológií a v sociálnej oblasti, ako aj o zelenú transformáciu,

| — | neustále zlepšovať konkurencieschopnosť EÚ, |
| --- | --- |

—

neustále zlepšovať konkurencieschopnosť EÚ,

| — | vytvárať podmienky na posilnenie sebestačnosti EÚ a jej odolnosti pri riešení globálnych vplyvov, |
| --- | --- |

—

vytvárať podmienky na posilnenie sebestačnosti EÚ a jej odolnosti pri riešení globálnych vplyvov,

| — | vytvoriť podmienky na udržanie kontroly nad kľúčovými aktivitami a priemyselnými odvetviami EÚ, |
| --- | --- |

—

vytvoriť podmienky na udržanie kontroly nad kľúčovými aktivitami a priemyselnými odvetviami EÚ,

| — | podporovať prístup na pracovný trh pre všetkých s cieľom vybudovať inkluzívnu a odolnú pracovnú silu, |
| --- | --- |

—

podporovať prístup na pracovný trh pre všetkých s cieľom vybudovať inkluzívnu a odolnú pracovnú silu,

| — | investovať do začlenenia niektorých marginalizovaných komunít a zabezpečiť plnú sociálnu a hospodársku účasť, |
| --- | --- |

—

investovať do začlenenia niektorých marginalizovaných komunít a zabezpečiť plnú sociálnu a hospodársku účasť,

| — | podstatne zlepšiť dodávateľské reťazce EÚ v prípade rizík a núdzových situácií. |
| --- | --- |

—

podstatne zlepšiť dodávateľské reťazce EÚ v prípade rizík a núdzových situácií.

4.   Kríza po skončení pandémie COVID-19: príležitosť a nutnosť zmien v Európskej únii

4.1.   „Čierna labuť“

| 4.1.1. | Mnohí pozorovatelia spájajú krízu súvisiacu s ochorením COVID-19 s pojmom „čierna labuť“ (black swan), ktorý vytvoril libanonský matematik Nassim Nicholas Taleb a definuje ho ako „zriedkavý a neočakávaný jav, pretože nepatrí do oblasti bežných ľudských očakávaní, ale má ohromný dosah, pretože je schopný narušiť životy, zmeniť vnímanie a natrvalo zmeniť spoločenstvá, ktoré tento jav postihne“ (8). Ide však pri riešení núdzovej situácie spojenej s ochorením COVID-19 naozaj o takúto „čiernu labuť“? Ide o takúto nečakanú udalosť? Alebo sme svoje systémy zdravotníctva, strategickú výrobu a sociálne štruktúry oslabili prostredníctvom celého radu nesprávnych rozhodnutí? Pokračovať akoby sa nič nestalo však už rozhodne nie je politickou možnosťou, ak chceme zvládnuť dôsledky krízy. Európa má možnosť a príležitosť vybudovať iný svet, a EÚ pri tom musí zohrávať dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Na zotavenie sa z tejto krízy je preto potrebná rôzna kombinácia politických reakcií a ich načasovania. Ak budeme postupovať správne, môžeme to spoločne zvládnuť, zachrániť životy a zachovať spoločenský blahobyt, transformovať naše sociálno-ekonomické modely tak, aby boli ešte viac zamerané na ľudí a prírodu a posilnili globálne partnerstvo za udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Preto sa musíme zamerať na to, čo je nevyhnutné pre všetkých: podpora podnikov pri prekonávaní krízy, aby boli schopné ponúkať dôstojnú prácu, dobré životné a pracovné podmienky, rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti, čistým potravinám, vode, ovzdušiu a spotrebným tovarom, prekvitajúcu prírodu, bezpečnú klímu pre ďalšiu generáciu, a spoločnosť, ktorá je čoraz inkluzívnejšia a prístupnejšia pre všetkých, ako aj silné a fungujúce demokracie, ktoré nás v čase núdze budú aj naďalej chrániť. Ak to chceme dosiahnuť, musíme byť ambiciózni a prijímať správne rozhodnutia v správnej chvíli: „Plán EÚ pre obnovu a rekonštrukciu“ |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Európska komisia musí podniknúť konkrétne kroky s cieľom zabrániť vládam, aby využívali „stav núdze“, ktorý narúša ľudské práva a právny štát. Vlády by nemali zneužívať koronavírusovú krízu a zavádzať opatrenia, ktoré ďaleko presahujú rámec toho, čo je nevyhnutne nutné na zvládnutie krízy – napr. opatrenia, ktoré porušujú právo na súkromie, riadny legislatívny proces, právomoci a úlohy súdnictva, či práva občanov a občianskej spoločnosti. Každé prijaté opatrenie musí byť primerané a zamerané na zaistenie verejnej bezpečnosti. Predovšetkým musí byť zabezpečená sloboda prejavu pre tých, ktorí poukazujú na výzvy, ktoré prináša súčasná situácia. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Usmernenia pre plán obnovy a rekonštrukcie EÚ

| 4.2.1. | EHSV je presvedčený, že zotavenie z koronakrízy sa podarí len vtedy, ak ho bude sprevádzať reštrukturalizácia našej spoločnosti: potrebujeme sa zamerať na obnovu aj na rekonštrukciu. Nemôžeme jednoducho obnoviť to, čo v minulosti existovalo; musíme to reštrukturalizovať a zlepšiť. Podľa EHSV musí byť reštrukturalizácia a zlepšenie založené na zásadách, o ktoré sa opiera celá naša práca: plne fungujúci vnútorný trh, ochrana ľudských práv, demokratických hodnôt a zásad právneho štátu, dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, vytvorenie obehového hospodárstva a dosiahnutie klimatickej neutrality v EÚ najneskôr do roku 2050. Musíme tiež zabezpečiť dobrú správu vecí verejných a demokratickú zodpovednosť. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A nech budú opatrenia, ktoré sa majú prijať, akokoľvek masívne, budú účinné a možno rátať s ich podporou len vtedy, ak sa dostanú až na miestnu úroveň a pocítia ich aj ľudia, pre ktorých sú určené. Preto je nevyhnutné zo všetkých síl sa usilovať zabezpečiť účinné vykonávanie, a to zo strany inštitúcií EÚ ako aj členských štátov. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Dôležité je, aby sme si vzali ponaučenie zo sociálneho zlyhania, ktoré sa prejavilo neprimeraným počtom úmrtí počas tejto pandémie. Myslíme tým ubytovacie zariadenia pre osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby. Tieto miesta sa stali ohniskami infekcie a úmrtnosti počas krízy. To musí byť varovným signálom, že sa žiadne európske peniaze nesmú investovať do takýchto zariadení, ktoré nielen upierajú ľuďom právo na slobodné rozhodovanie sa, ako chcú žiť svoj život, ale nedisponujú ani vhodnou štruktúrou na ochranu ľudí v situáciách zásahu vyššej moci. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Koronavírusová kríza nám žiaľ tiež jasne ukázala, že je nevyhnutné prehĺbiť intenzívnu osvetovú prácu v celej EÚ týkajúcu sa kultúry ľudských práv a demokratickej koexistencie na základe zásad a hodnôt článku 2 ZFEÚ. Opätovne zdôrazňujeme naše hlboké a sústavné odhodlanie dodržiavať základné hodnoty ľudských práv, demokracie a právneho štátu, ako sa to uvádza v zakladajúcich zmluvách EÚ. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Kľúčovým heslom na riešenie krízy je solidarita. Solidarita s poskytovateľmi starostlivosti v nemocniciach a opatrovateľských zariadeniach. Solidarita s pracovníkmi, ktorí sú bez mzdy, a so zamestnancami, ktorí sa vzdávajú platov a bonusov, aby zachránili svoje podniky. Solidarita, ktorú prejavujú vlády s hospodárskymi, ale aj kultúrnymi a inými odvetviami spoločnosti, ktoré sa bez pomoci nedokážu zaobísť. A predovšetkým solidarita medzi krajinami, predovšetkým v rámci EÚ, pretože krajiny v rámci EÚ sú hospodársky tak veľmi úzko späté, že len spoločný a podporný prístup k vplyvu krízy bude účinný. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Veľmi rozsiahly plán ekologických investícií prinesie potrebný hospodársky stimul a vybuduje odolnosť voči budúcim otrasom. Splnenie takýchto ambicióznych a transformačných cieľov sa môže podariť len v prípade určitých špecifických podmienok, ktoré musia byť uznané. Preto by hospodárske a environmentálne ambície plánu EÚ na obnovu po skončení koronavírusovej krízy mali ísť ruka v ruke, aby sme tak dosiahli obojstranne výhodný stav. To si vyžaduje striktný výber investičných programov zameraných na odvetvia s vysokým potenciálom stimulovať hospodárstvo, tvorbu pracovných miest a environmentálnu transformáciu (zelený stimul). |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Na tento účel by mal byť zelený stimul prispôsobený tak, aby plnil dva hlavné ciele: po prvé, stimulovať hospodárstvo a vytvárať pracovné miesta, a zároveň udržať tie, ktoré sú ohrozené, a po druhé, podporovať transformáciu európskeho hospodárstva tak, aby bolo v budúcnosti čisté a odolné. Alebo, ako to uviedol podpredseda Komisie Frans Timmermans vo svojom tweete: „Výsledkom obnovy, ktorú navrhujeme, bude spoločnosť, ktorú táto a nasledujúce generácie potrebujú: čistá, prosperujúca, odolná. Taká, v ktorej sa na nikoho nezabúda.“ |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Reciprocita musí byť podmienkou. Keď sa verejné zdroje použijú na ponúknutie perspektívy do budúcnosti súkromnému sektoru, spoločnosť oprávnene očakáva, že prinesie hodnotu spoločnosti. Myslíme pritom na dohody o platení daní, byť dobrým sociálnym zamestnávateľom, znižovať dividendy a bonusy, ako aj povinnosť vynaložiť úsilie na zníženie emisií CO2, dodržiavať právne predpisov v oblasti životného prostredia a zvýšiť udržateľnosť politík v oblasti podnikovej mobility. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Referenčný rámec (meradlo) aktuálneho hospodárskeho systému je daný HDP, ktorý ako ukazovateľ nikdy nebol schopný vypočítať to, čo je dôležité pre ľudí. Keď dnes uvažujeme o novom modeli hospodárskeho a sociálneho rozvoja pre EÚ, znamená to podľa EHSV, že tento hlavný hospodársky ukazovateľ by sa mal doplniť o rovnako dôležitý ďalší ukazovateľ, a to ukazovateľ blahobytu komunity. |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | EHSV sa domnieva, že ťažiskom plánu rekonštrukcie a obnovy musia byť ľudia a naša planéta. V tejto súvislosti má mimoriadny význam zachovať v krátkodobom horizonte čo najviac čistej zamestnanosti. Dôležité je však aj nespúšťať z očí cieľ na obzore, a tým je nadčasové hospodárstvo, ktoré uspokojuje potreby spoločnosti, neprispieva k zmene klímy, inteligentne využíva zdroje a napĺňa európsku zárobkovú schopnosť zdravým životným prostredím a kvalitnými pracovnými miestami. K tomuto cieľu sa musíme prepracovať v záujme udržateľnej budúcnosti. Nadčasovosť hospodárstva závisí aj od toho, aby bolo čo najviac prístupné všetkým druhom pracovníkov a umožňovalo každému prispievať svojim dielom k rozvoju svojej komunity a spoločnosti ako celku. Musíme si vziať ponaučenie z novonájdenej flexibility, ktorú si zamestnávatelia osvojili počas krízy, s cieľom uspokojiť potreby tých, ktorí sú najviac vzdialení od trhov práce (osoby so zdravotným postihnutím, dlhodobo nezamestnaní, starší pracovníci), aby sme uľahčili ich zapojenie do nového, ekologickejšieho hospodárstva. Usilujme sa dosiahnuť tento cieľ, udržateľnú budúcnosť. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | EÚ a jej členské štáty by mali zabezpečiť, aby nové podniky ekologického hospodárstva, predovšetkým začínajúce podniky a MSP, mali prístup ku kapitálu, ktorý potrebujú na rozvoj riešení do budúcnosti. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Sociálni partneri musia byť zapojení do rozvoja a zlepšovania podporných opatrení na kompenzáciu nedostatku hospodárskej činnosti v mnohých sektoroch a s cieľom chrániť všetky typy pracovníkov a malé podniky. Potrebné sú primerané a udržateľné dávky v nezamestnanosti a ďalšie formy pomoci vrátane európskych minimálnych noriem, pokiaľ ide o čistú mieru náhrady, trvanie nároku na dávky v nezamestnanosti a krytie. V odvetviach, kde je to možné, môže byť po konzultácii so sociálnymi partnermi zavedený režim skráteného pracovného času. V niektorých členských štátoch môžu byť pracovníci v karanténe krytí z nemocenských dávok. Zjednodušenie prístupu k práci na diaľku, na základe konzultácií so sociálnymi partnermi, je ďalšou z možností, ako uľahčiť situáciu podnikom, pracovníkom a samostatne zárobkovo činným osobám. Okrem toho by vlády mohli poskytovať MSP finančnú pomoc a technickú podporu, aby im pomohli rýchlo vybudovať kapacitu na prácu na diaľku. |
| --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.13. | Proces reformy hospodárstva a spoločnosti bude možný len so zapojením všetkých občanov prostredníctvom organizácií sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Členské štáty a EÚ preto musia zabezpečiť, aby sa v tomto zložitom procese na nikoho nezabudlo, predovšetkým na ľudí s najneistejšími pracovným postavením, osoby v preddôchodkovom veku, osoby so zdravotným postihnutím, ženy pracujúce na nízko hodnotených pracovných miestach a mladých ľudí, osobitne tých, ktorí patria zjavne k menšinám, ako aj mladých ľudí s migrantským pôvodom, a najmä tých, ktorí patria do viac ako jednej z týchto skupín. |
| --- | --- |

4.2.13.

5.   Plán obnovy

EHSV žiada ekologickú obnovu a silnú sociálnu, ako aj silnú hospodársku obnovu, pričom zdôrazňuje, že takýto ambiciózny a transformačný program možno realizovať, ak bude založený na šiestich zásadách: solidarita, konkurencieschopnosť, udržateľnosť, ochrana zamestnanosti, zabezpečenie príjmu a účasť. Čím sú opatrenia na obnovu dôraznejšie a čím viac sú prispôsobené situácii v členských štátoch a ich obyvateľstvu, tým dôveryhodnejšia bude Európa a tým schopnejšia bude pri riešení bezprecedentných výziev, ktorým v tejto kríze čelíme.

5.1.   Jednotný trh

| 5.1.1. | Stratégia jednotného trhu je stredobodom európskeho projektu. Umožňuje voľnejší pohyb osôb, služieb, tovaru a kapitálu a ponúka príležitosti pre európske podniky, spotrebiteľov a pracovníkov. Na to, aby sa v plnej miere uvoľnil jeho potenciál, treba prijať určité opatrenia na odstránenie prekážok. Okrem toho v dôsledku krízy a iných aspektov meniaceho sa prostredia, ako napríklad digitalizácie, je potrebné, aby sa jednotný trh plne prispôsobil novým myšlienkam a obchodným modelom. Cieľom je preto obnoviť, oživiť a rekonštruovať jednotný trh ako nástroj na obnovu hospodárstva. Medzi krátkodobé akcie patrí okamžité otvorenie hraníc. Okrem toho potrebujeme krátkodobé opatrenia zamerané dvomi smermi: |
| --- | --- |

5.1.1.

Riešenie napätia. Vážne obavy v tomto smere vzbudzujú „nerovnaké“ podmienky. Balíky stimulov členských štátov sú veľmi rozmanité a viedli (s dobrým úmyslom absorbovať časť dopytových šokov) k nerovnakým podmienkam medzi členskými štátmi. Podpora prostredníctvom štátnej pomoci sa musí ďalej riešiť a analyzovať z hľadiska odvetví a musí sa prihliadať na to, ako z krátkodobého a dlhodobého hľadiska tieto opatrenia narušia hospodársku súťaž a rovnaké podmienky pre všetkých.

Naštartovanie hospodárstva a produktivity. Potrebujeme produktivitu v reálnej ekonomike (to znamená pracovné miesta, kúpnu silu a základné produkty a služby). Táto produktivita môže mať rozličnú podobu a môžu ju vytvárať rôzne obchodné modely, ak sa však chceme vyhnúť ďalšiemu prehlbovaniu nerovnosti, musíme konať. Toto naštartovanie znamená podporné balíky a priaznivé prostredie pre MSP a priemysel. Ako vieme, MSP sú základom európskeho hospodárstva a potrebujú osobitnú podporu, ale bez dodatočného zaťaženia alebo byrokracie. Obnova bude pre MSP bude možná len vtedy, ak bude k dispozícii finančná podpora zo zdrojov EÚ, ako aj z vnútroštátnych zdrojov. Tu budú rozhodujúce dotácie, pôžičky, zabezpečenie likvidity, daňové stimuly, priaznivé podmienky na udržanie a zamestnanie pracovníkov, revízia právnych predpisov o bankrote a ďalšia podpora. Pokiaľ ide o zákony o bankrote, EÚ by mala prijať legislatívne opatrenia umožňujúce, aby malé podniky, ktoré zbankrotovali v dôsledku COVID-19, mohli opäť začať fungovať. Tieto činnosti by mali byť časovo obmedzené.

5.2.   Priemyselná stratégia

| 5.2.1. | Dobre koordinovaná európska priemyselná politika, ktorá zohľadňuje súčasné výzvy v súvislosti s pandémiou COVID-19 a po nej, ako aj aspekty digitalizácie a udržateľnosti. Treba ju podporiť masívnymi investíciami do udržateľných hospodárskych a podnikových štruktúr a vytváraním kvalitných regulárnych pracovných zmlúv. Napĺňanie inovačného potenciálu malých a stredných podnikov a prechod na inkluzívne obehové a klimaticky neutrálne hospodárstvo by mohlo zabezpečiť dlhodobú bezpečnosť zdrojov, ale aj krátkodobé dodávky dôležité pre budúce výzvy. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Treba identifikovať a podporovať kľúčový priemysel a hlavné odvetvia, od ľudských zdrojov až po výskum, čo vyústi do európskej priemyselnej politiky, ktorá chráni tieto strategické odvetvia pred trhom a zaisťuje bezpečnosť dodávok kľúčových prvkov, ako sú respirátory, masky a iné výrobky v prípade pandémie. Nevyhnutne to znamená podporiť korporácie, ktoré premiestňujú výrobnú kapacitu do Európy, čo EÚ umožní znovu získať kontrolu nad výrobou a zabezpečiť autonómiu na svetovom trhu, vždy v súlade s ekologickou transformáciou. Tieto korporácie a spoločnosti musia byť udržateľné, musia v nich mať výrazné zapojenie pracovníci a musia sa zapájať do zelenej dohody ako do rámca plánov obnovy a oživenia. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Vízia podniku ako služby znamená vytváranie podnikov, ktoré najviac prispievajú k spoločnej prosperite, ako napríklad zdravotníctvo, sociálna starostlivosť, vzdelávanie, obnova, kultúra, remeslá a kreativita, a ktoré profitujú zo spravodlivého konkurenčného a udržateľného podnikateľského prostredia a prispievajú k nemu. Sociálna a ekologická naliehavosť idú samozrejme ruka v ruke, ale viac ako inokedy bude musieť do všetkých našich krokov a politických opatrení preniknúť environmentálny imperatív v reakcii na zničenie nášho (eko-)systému. V tejto súvislosti sa napríklad finančná podpora poskytovaná spoločnostiam v odvetviach, ktoré znečisťujú životné prostredie, musí určiť na základe skutočného prechodu na sociálny a ekologický spôsob výroby. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Európa musí financovať činnosti, ktoré spĺňajú dve kritériá: opätovné získavanie strategickej výroby, vďaka ktorej by bola Európa nezávislá, najmä z hľadiska ochrany zdravia a reakcie a ktorá by poskytovala kvalitné pracovné miesta, ako aj zameranie sa na udržateľné investície, ktoré sú sociálne zodpovedné a šetrné k životnému prostrediu. Malé a stredné podniky (MSP), rovnako ako veľké podniky a sociálne podniky, by mohli zohrávať rozhodujúcu úlohu pri reštrukturalizácii európskeho výrobného systému. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Zelená dohoda

| 5.3.1. | Pri podpore prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo musia ekologické stimuly zabezpečiť inkluzívnu obnovu, pri ktorej sa nezabudne na žiadneho Európana. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | V súlade so zásadou „neškodiť“ by mali byť investície uskutočňované v rámci krátkodobého hospodárskeho stimulu vo vzťahu k štrukturálnej transformácii európskeho hospodárstva na nulové znečistenie, obnovu biodiverzity a klimatickú neutralitu do roku 2050 neutrálne, alebo by ju mali urýchliť. Na tento účel by sa ekologické stimuly mali zamerať najmä na opatrenia, ktoré pozitívne ovplyvňujú zvýšenie efektívnosti využívania zdrojov, rešpektovanie nášho prírodného kapitálu a strednodobé a dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s klimatickou neutralitou. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Je dôležité, aby sa ekologické stimuly zamerali na poskytovanie hospodárskej podpory a podnety pre odvetvia s maximálnym pozitívnym účinkom na agregovaný dopyt. V snahe o maximálny hospodársky výkon by sa ekologické stimuly mali zamerať na odvetvia, ktoré majú významný potenciál vytvárať pracovné miesta, pod podmienkou, že sú k dispozícii primerané zručnosti. Týmto spôsobom sa musí zohľadniť asymetrický vplyv koronavírusovej krízy, ktorá neúmerne ovplyvňuje hospodárstva južných členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Prostredníctvom európskej zelenej dohody začala Európska únia prechod na udržateľné hospodárstvo. Preto je logické kombinovať opatrenia hospodárskej podpory s ďalšou stimuláciou tohto prechodu. Verejné prostriedky sa musia využívať s pozitívnym sociálnym a environmentálnym účinkom. Pre zamestnanosť to nevyhnutne neznamená, že je potrebné ochrániť alebo udržať rovnaké pracovné miesta alebo rovnaké hospodárske činnosti. Ak podnik alebo odvetvie nemá v udržateľnom hospodárstve primerané vyhliadky, balík pomoci sa môže dobre využiť na zmenu v rámci odvetví alebo na výmenu medzi odvetviami. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | V rámci zelenej dohody sa vyžadujú odolné budúce podnikateľské sily, ktoré sú odhodlané uspieť. Európske korporácie, ktoré pôsobia cezhranične, sú relevantnými a dôležitými sociálnymi aktérmi. V ich podnikaní by ich mal viesť politický koncept „spravodlivého prechodu“. „Udržateľný podnik“ so silným „hlasom pracovníkov“ je kľúčovým politickým činiteľom, v rámci ktorého sú zaručené práva na povinné informácie a konzultácie a účasť na úrovni vrcholových orgánov, pričom sa kolektívne zmluvy prepájajú s makroekonomickou politikou. Možnosť pre zamestnancov, odborové zväzy a zamestnanecké rady aktívne sa zapájať do vykonávania plánu podniku, ktorý vychádza z koncepcie „udržateľný podnik pre spravodlivý prechod“ poskytuje perspektívu dôstojných pracovísk, dôstojných pracovných podmienok v zdravom prostredí a regiónoch, v ktorých sa oplatí žiť. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Vytvoriť odstupňované podporné balíky, pretože nikto nedokáže predpovedať, ako sa bude hospodárstvo vyvíjať po koronavírusovej kríze. Preto sa zasadzujeme za to, aby sa podporné opatrenia vykonávali vo fázach, aby bolo možné vykonať úpravy na základe vývoja a hodnotenia odvetvia, čiastočne na základe miery pozitívneho vplyvu na klímu a prírodu. |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Zelená dohoda bude musieť zachovať európsky poľnohospodársky model založený na kvalite a udržateľnosti. Plán obnovy bude musieť podporovať:






  — | udržateľnejšie potravinové systémy, a to tak na úrovni výroby, ako aj spotreby v súlade so zámermi Komisie týkajúcimi sa stratégie trvalo udržateľných potravín „z farmy na stôl“, |
| --- | --- | --- |

5.3.7.

—

udržateľnejšie potravinové systémy, a to tak na úrovni výroby, ako aj spotreby v súlade so zámermi Komisie týkajúcimi sa stratégie trvalo udržateľných potravín „z farmy na stôl“,

| — | potravinovú sebestačnosť EÚ v duchu solidarity medzi rôznymi formami európskeho poľnohospodárstva a integrácie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov, |
| --- | --- |

—

potravinovú sebestačnosť EÚ v duchu solidarity medzi rôznymi formami európskeho poľnohospodárstva a integrácie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov,

| — | ambiciózny návrh novej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity: stratégia biodiverzity musí byť kľúčovou súčasťou všetkých snáh o obnovu. Ambiciózna stratégia by vyslala silný a ucelený signál pre opatrenia v oblasti životného prostredia, klímy, verejného zdravia a v sociálnej oblasti. Bolo by to prospešné tak pre SPP, ako aj pre európsky potravinový systém, a preto by sa mohla naďalej zvyšovať ich udržateľnosť. |
| --- | --- |

—

ambiciózny návrh novej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity: stratégia biodiverzity musí byť kľúčovou súčasťou všetkých snáh o obnovu. Ambiciózna stratégia by vyslala silný a ucelený signál pre opatrenia v oblasti životného prostredia, klímy, verejného zdravia a v sociálnej oblasti. Bolo by to prospešné tak pre SPP, ako aj pre európsky potravinový systém, a preto by sa mohla naďalej zvyšovať ich udržateľnosť.

5.4.   Investičné priority

| 5.4.1. | Udržateľné investície do komunít, dostupných verejných priestranstiev, zdravotnej starostlivosti, inkluzívneho vzdelávania, sociálnych služieb, bývania a infraštruktúry s nulovými emisiami a do ochrany a obnovy biodiverzity, ktoré decentralizujú výroby energie budú nevyhnutné na dosiahnutie „blahobytu“. hospodárstva. Jednou z takýchto oblastí, ktorá by sa mala byť prioritou, je energetická obnova budov. Táto vlna obnovy by mala byť aj príležitosťou na simultánne budovanie nadčasových budov, tým, že sa zvýši ich dostupnosť pre starnúce obyvateľstvo a pre rastúci počet osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Odvetvie stavebníctva je dôležité: obnova miliónov domov, aby boli energeticky efektívne a udržateľné, toto odvetvie opäť naštartuje a priblíži nás o krok bližšie k dosiahnutiu klimatickej neutrality. Stavebníctvo je náročné na pracovnú silu a spotreba energie v budovách (osvetlenie, vykurovanie) predstavuje tretinu emisií CO2 v Európe. Je to ťažká úloha, pretože 75 % obytných a komerčných budov bolo postavených pred zavedením pravidiel EÚ týkajúcich sa spotreby energie. Obnova domov energeticky chudobných ľudí v EÚ by viedla k výraznému zníženiu výdavkov na verejné zdravie, pričom predchádzajúce štúdie naznačujú, že v priemere sú náklady v modernom systéme zdravotnej starostlivosti vyplývajúce z energetickej chudoby pravdepodobne trikrát vyššie ako náklady na opatrenia v oblasti obnovy bývania (9). |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Vzhľadom na starnutie bytového, architektonického a infraštruktúrneho dedičstva, EHSV upozorňuje na význam aktivácie primeraného objemu investícií zameraných na zabezpečenie (v oblastiach zemetrasenia) a reštrukturalizáciu bývania, umeleckého dedičstva (mestské oblasti, mestá, dediny) a dopravnej infraštruktúry (prístavy, mosty, diaľnice atď.). |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Rozšírenie obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov energie si vyžaduje nielen inštaláciu vhodných zariadení, ale aj modernizáciu celej európskej elektrickej siete a možnosti ukladania. |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | Plán obnovy je príležitosťou investovať do veľmi potrebnej verejnej dopravy a zabezpečiť skutočný prechod na iné druhy dopravy, znížiť znečistenie ovzdušia a prispieť k opatreniam v oblasti klímy. Znamená to viac električiek, bežných ekologických autobusov a autobusov s nulovými emisiami a skutočnú intermodalitu v našich mestách; akčný plán EÚ a rozsiahlu finančnú podporu na modernizáciu, rozšírenie a údržbu železníc, investície do vlakov, nočných vlakov, cezhraničné železničné spojenia a ďalšie inovácie týkajúce sa železničnej dopravy. Mala by existovať koordinácia na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa lety na krátku vzdialenosť nahradili udržateľnými alternatívami. Pri znižovaní premávky na našich cestách sa musí viac nákladu pohybovať po železnici, vnútrozemských vodných cestách a po mori (napr. udržateľná príbrežná námorná doprava). |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | Budovanie základov európskeho odvetvia mobility s nulovými emisiami, ktoré je schopné uspokojiť rastúci dopyt po alternatívach k spaľovacím motorom a po nabíjacej infraštruktúre pre osobné automobily, dodávky, autobusy a nákladné autá, ale tiež zvýšiť dodávky pre železničné odvetvie. Zahŕňa to aj rozsiahlu sieť elektrických nabíjacích staníc v celej Európe a vývoj udržateľných a efektívnejších batérií. Sprievodným javom budú rekvalifikačné programy, ktoré poskytnú nové pracovné príležitosti pracovníkom opúšťajúcim odvetvie dopravy na báze fosílnych palív. |
| --- | --- |

5.4.6.

| 5.4.7. | Ako už bolo vidieť v niekoľkých mestách, fáza zákazu vychádzania predstavuje výzvu pre tradičné využívanie mestského priestoru a mobility a podporuje experimentovanie. Obdobie obnovy môže ďalej ťažiť z rozvoja cyklistiky, ktorá pomáha podporovať fyzický odstup, redukovať davy vo verejnej doprave a poskytovať väčší priestor a ľahší prístup k miestnym obchodom. Investície do zlepšenia cyklistickej infraštruktúry môžu rýchlo priniesť výsledok v mestách a medzi mestami a stimulovať cyklistický ekosystém. |
| --- | --- |

5.4.7.

| 5.4.8. | Transformácia hospodárstva na obehové hospodárstvo je nevyhnutná pre úspech zelenej dohody. Preto sa napríklad oceliarsky a cementársky priemysel (hlavní spotrebitelia energie) a chemický priemysel musia organizovať odlišne. |
| --- | --- |

5.4.8.

| 5.4.9. | Balík obnovy, ktorého jadrom bude prechod na obehové hospodárstvo, môže výrazne urýchliť potrebný rozvoj infraštruktúry a podporiť inováciu alternatívnych materiálov a nových technológií. Po prvé, s cieľom zabrániť plytvaniu by EÚ mala podporovať iniciatívy na založenie začínajúcich podnikov (start-ups) a podnikov sociálneho hospodárstva v oblasti opráv a opätovného použitia a podporovať príslušné (pre)školenia pre tých, ktorí stratia zamestnanie v období hospodárskeho poklesu. Mohlo by sa to zamerať najmä na „oblasti spravodlivého prechodu“, čo by umožnilo transformáciu ťažobných regiónov na regióny tzv. „mestskej ťažby“ (získavanie užitočných materiálov z komunálneho odpadu). |
| --- | --- |

5.4.9.

| 5.4.10. | Po druhé, separovaný zber komunálneho odpadu je kľúčovou podmienkou pre efektívne získavanie hodnoty z odpadu prostredníctvom recyklácie. EÚ by preto v nasledujúcich piatich rokoch mala podporovať miestne samosprávy pri preklenovaní nedostatku investícií do infraštruktúry na zber, triedenie a recykláciu komunálneho odpadu. |
| --- | --- |

5.4.10.

| 5.4.11. | Koronavírusová kríza ukazuje, že digitálna revolúcia je dôležitou súčasťou zvyšovania odolnosti našej spoločnosti voči kríze. Prvoradý význam majú investície do digitalizácie základných služieb a zvýšenie schopnosti vlád, zákonodarcov a verejných inštitúcií poskytovať svoje služby počas krízy. Zároveň si musíme uvedomiť, že digitálne technológie sú nástrojom, nie konečným cieľom. Musíme prevziať zodpovednosť za rámec, ktorý obklopuje digitálne technológie a nasmerovať ho na vysoké štandardy udržateľnosti vrátane silných demokratických a technologických záruk, ktoré budú sprevádzať opatrenia na podporu nákladov a vedomostí, pričom sa na nikoho nezabudne. V súlade s Európskym aktom o prístupnosti EÚ z toho vyplýva potreba zabezpečiť, aby digitálna revolúcia zaistila prístupnosť pre viac ako 100 miliónov osôb so zdravotným postihnutím v EÚ. |
| --- | --- |

5.4.11.

| 5.4.12. | Stratégia „z farmy na stôl“ by mala ukázať jasný smer pre potravinový systém EÚ po súčasnej kríze v oblasti zdravia a mala by podporovať opatrenia na vybudovanie udržateľnejších, odolnejších a spravodlivejších potravinových dodávateľských reťazcov. Na riešenie sezónneho nedostatku pracovných síl a zabránenie prerušeniam dodávateľského reťazca sú potrebné krátkodobé opatrenia. Z dlhodobého hľadiska musí stratégia „z farmy na stôl“ a spoločná poľnohospodárska politika zvýšiť odolnosť a udržateľnosť nášho potravinového systému obnovením diverzifikovanejších modelov poľnohospodárstva, podporou lokalizovaných distribučných centier potravín a kratších dodávateľských reťazcov, ako aj zlepšením prístupu na trh pre malých poľnohospodárov, rybárov a producentov v oblasti akvakultúry s nízkym dopadom. |
| --- | --- |

5.4.12.

| 5.4.13. | Investovať do programov rekvalifikácie pre odvetvia, ktoré pravdepodobne nebudú mať budúcnosť (napríklad preto, že sa vo veľkej miere spoliehajú na fosílne palivá). To znamená, že musia hľadať možnosti, ako znížiť fosílne palivá a stať sa ekologickejšími. Zasadzujeme sa za cielenú investičnú politiku, ktorá plynule presmeruje zaniknuté pracovné miesta do odvetví ktoré majú nedostatok pracovníkov, konkrétne do sociálneho a ekologického odvetvia. |
| --- | --- |

5.4.13.

| 5.4.14. | Členské štáty musia viac investovať do verejných služieb, pretože kríza ukázala, že verejné služby zohrávajú kľúčovú úlohu pri záchrane životov ľudí a pri riešení pandémie. Preto by európski lídri mali pri uplatňovaní fiškálnych pravidiel EÚ zvážiť tzv. „zlaté pravidlo“, pri ktorom sa verejné investície vynímajú z výpočtu deficitu a zohľadňuje sa udržateľnosť existujúcej úrovne dlhu. EÚ ba mala dôkladne vyhodnotiť liberalizáciu strategických verejných služieb založených na pravidlách hospodárskej súťaže. Zlepšiť by sa mal aj prístup k verejným službám. |
| --- | --- |

5.4.14.

5.5.   Sociálne opatrenia

| 5.5.1. | Vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv na európskej úrovni a vo všetkých členských štátoch je dôležitým krokom k aktívnemu spusteniu procesu sociálnej konvergencie. Európsky pilier sociálnych práv je nástroj na vytvorenie novej a aktualizovanej hodnotiacej tabuľky v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Pracovné miesta musíme postaviť do jadra stratégie EÚ a zvýšiť význam know-how a jeho nepretržitého vykonávania prostredníctvom systému vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, ktorý umožní európskej pracovnej sile prispôsobiť sa zmenám vo výrobnom systéme po digitálnej a ekologickej transformácii. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Vo fáze obnovy po pandémii COVID-19 má zásadný význam prehodnotenie štruktúry práce. V súkromnom aj verejnom odvetví zdravotníctva a starostlivosti nastal rast produktivity na úkor kvality služieb, čo oslabilo nadobúdanie pracovných skúseností a malo dramatické následky počas zdravotnej krízy vo väčšine krajín EÚ. Prechod na činnosti založené na službách by viedol k hospodárstvu s väčším podielom ľudskej práce, čo by vyvážilo neistotu pracovných miest v týchto odvetviach, podporilo vyššiu úroveň zamestnanosti a návrat pracovných miest do reálnej ekonomiky. Preto sú nevyhnutné politiky na podporu kvalitných pracovných miest v odvetviach s vysokým podielom ľudskej práce, ktoré poskytujú služby vysokej kvality. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | EHSV víta aktualizovaný pracovný program Európskej komisie na rok 2020 (10) ako kompromis na udržanie sociálneho rozmeru v stratégii obnovy. Existuje niekoľko legislatívnych a nelegislatívnych iniciatív, ktoré nemožno odložiť alebo presunúť, pretože predstavujú piliere sociálneho programu. Patrí medzi ne transpozícia prijatých smerníc v súlade s dohodnutým harmonogramom (smernica o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, smernica o vysielaní pracovníkov, smernica o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach). Komisia tiež potvrdila všetky iniciatívy, ktoré by podporili spravodlivú a sociálne udržateľnú obnovu vrátane tých, ktoré sa týkajú transparentnosti miezd, minimálnych miezd, spravodlivého zdanenia, zamestnanosti mladých ľudí, európskeho systému zaistenia v nezamestnanosti, programu v oblasti zručností a digitálneho vzdelávania, práce pre platforme a pravidiel EÚ v oblasti správy hospodárskych záležitostí. V pracovnom programe chýba aktualizácia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci prostredníctvom účinných preventívnych opatrení na pracoviskách. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Dôrazná sociálna obnova znamená aj lepší prístup k odborovým zväzom a lepšiu ochranu. Musíme podporovať kolektívne vyjednávanie a demokraciu na pracovisku. EÚ a členské štáty musia podporovať sociálnych partnerov pri výraznom zvyšovaní rozsahu kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

5.5.5.

| 5.5.6. | Mala by sa riešiť otázka rodovej rovnosti. Hospodársky pokles spôsobený súčasnou pandémiou COVID-19 má výrazný vplyv na rodovú rovnosť tak počas hospodárskeho poklesu, ako aj počas následného oživenia. V porovnaní s „pravidelnými“ recesiami, ktoré ovplyvňujú zamestnanosť mužov závažnejšie ako zamestnanosť žien, má pokles zamestnanosti v súvislosti s opatreniami zameranými na sociálny odstup značný vplyv na odvetvia s vysokým podielom zamestnanosti žien. Okrem toho zatvorenie škôl, predškolských zariadení a jaslí výrazne zvýšilo potreby starostlivosti o deti, čo má mimoriadne výrazný vplyv na pracujúce matky. Účinky krízy na pracujúce matky budú pravdepodobne pretrvávať so zreteľom na ich skúsenosti na trhu práce. |
| --- | --- |

5.5.6.

5.6.   Systémy zdravotnej starostlivosti

| 5.6.1. | Najdôležitejšie je, že jedným z hlavných ponaučení z koronavírusovej krízy je nutnosť posilniť systémy zdravotnej starostlivosti takmer v každej európskej krajine, a to predovšetkým zameraním sa na prevenciu. Koronavírus vyvolal obrovský tlak na systémy zdravotnej starostlivosti v celej Európe. Niektoré krajiny sú postihnuté viac ako iné krajiny a sú rozlične vybavené, z hľadiska personálu (lekári a sestry), vysokokvalifikovaných odborníkov, zdravotníckych pomôcok a kapacity nemocníc. Hoci zodpovednosť za zdravotnú starostlivosť nesú jednotlivé štáty, šírenie vírusu nie je ohraničené hranicami. Ovplyvňuje celú Európu tak v rámci našich hraníc, ako aj mimo nich, so hygienickými, sociálnymi a hospodárskymi dôsledkami, ktoré si vyžadujú spoločné reakcie na európskej úrovni. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Koronavírusová kríza odhalila závislosť EÚ od dovozu zdravotníckych výrobkov z krajín mimo EÚ. Nevyhnutné sú investície do ochrany zdravia, starostlivosti a služieb dlhodobej starostlivosti, do politík preventívnej zdravotnej starostlivosti a ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci – s prístupom založeným na životnom cykle – a inštitúcie EÚ ich musia podporovať. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | Koronavírusová kríza jasne ukazuje, že farmaceutické spoločnosti majú veľkú moc. V záujme zvýšiť nezávislosť farmaceutického priemyslu, sa tiež musí zriadiť rozsiahly európsky výskumný fond na vývoj nových liekov a vakcín. Inštitúcie EÚ by mali mať potrebné oprávnenie na koordináciu dodávok, distribúcie a cien základného lekárskeho a ochranného vybavenia v rámci jednotného trhu. |
| --- | --- |

5.6.3.

5.7.   Medzinárodné vzťahy

| 5.7.1. | Európska únia je založená na spoločných európskych hodnotách, o ktorých nemožno za žiadnych okolností vyjednávať (11): dodržiavanie ľudskej dôstojnosti a ľudských práv, sloboda, demokracia, rovnosť a právny štát. Na tieto hodnoty nemožno zabudnúť, keď EÚ a jej členské štáty musia riešiť núdzovú situáciu a jej dôsledky, pokiaľ ide o hospodárske a sociálne problémy. Aj keď reakcia na súčasnú krízu musí byť rýchla a vyžaduje si určité mimoriadne a časovo obmedzené opatrenia, tieto nemôžu byť v rozpore s princípmi právneho štátu a nemôžu ohroziť demokraciu, rozdelenie právomocí a základné práva európskych občanov. EHSV rozhodne zdôrazňuje, že všetky politické opatrenia v tomto smere musia byť úplne v súlade s našimi spoločnými hodnotami stanovenými v článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Koronavírusová kríza ukázala, že medzinárodný voľný obchod neposkytuje žiadne záruky, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, a to ani v prípade existujúcich potravín, zdravotníckych výrobkov a priemyselných zásob. K tomu treba pridať nedostatok transparentnosti a sledovateľnosti. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Niektoré európske korporácie, ktoré majú rozvinuté priemyselné kapacity na území tretích krajín, by sa mali povzbudiť, aby tieto kapacity presunuli do EÚ. Premiestnenie činností v priemysle, poľnohospodárstve a službách by malo umožniť väčšiu autonómiu vo vzťahu k medzinárodným trhom, opätovné získanie kontroly nad výrobnými metódami a začatie procesu environmentálnej a sociálnej transformácie činností. V týchto situáciách by mohli získať finančnú podporu od vlád členských štátov bez toho, aby sa ne uplatňovali pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

5.7.3.

| 5.7.4. | Kríza tiež jasne poukázala na veľké riziká spojené so závislosťou EÚ od Číny vo veľkej časti výroby, najmä v oblasti medicíny (napríklad ochranné vybavenie). V záujme posilniť systémy zdravotnej starostlivosti takmer v každej európskej krajine je veľmi dôležité znížiť túto závislosť, pokiaľ ide o kľúčové výrobky. Dá sa to dosiahnuť rozšírením výroby v EÚ (výrobný/dodávateľský reťazec v EÚ) a rozvojom výrobnej kapacity v spolupráci s inými krajinami, napríklad v Afrike (výrobný/dodávateľský reťazec EÚ–Afrika). To má pridanú hodnotu, že aj najmenej rozvinuté krajiny by boli schopné rozvíjať nové hospodárske činnosti a posilňovať svoju zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

5.7.4.

| 5.7.5. | Svet po pandémii by mal vytvoriť nový systém medzinárodných vzťahov, globálnej ekonomiky a solidarity so záväzkom spoločne využívať svetové bohatstvo a zachraňovať životy, ako aj chrániť zdravie, vedecké, intelektuálne a priemyselné výdobytky. EÚ by mala zohrávať vedúcu úlohu v tomto novom systéme medzinárodných vzťahov založenom na solidarite a rozvojovej spolupráci. Okrem toho by EÚ mala zachovať a prípadne zvýšiť úroveň záväzkov v oblasti rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

5.7.5.

| 5.7.6. | Zabezpečenie rovnakých podmienok pre globálnu ekonomiku môže na jednej strane ukončiť vykorisťovanie pracovníkov a na strane druhej zrušiť neprimerané, prehnané výhody pre podniky. Začlenenie noriem MOP a udržateľného rozvoja do pravidiel WTO a iných agentúr spojených s OSN by mohlo významne prispieť k vytvoreniu nového spravodlivého hospodárskeho poriadku a spravodlivej a inteligentnej globalizácii. Pravidlá by sa mali zodpovedajúcim spôsobom upraviť a v budúcnosti by sa mali dôslednejšie využívať tak, aby sa všetky zdroje a dostupný personál využili na poskytovanie pomoci tam, kde je to najviac potrebné. |
| --- | --- |

5.7.6.

| 5.7.7. | Akékoľvek zasahovanie do základných práv musí byť objektívne odôvodnené a musí byť jasne stanovené, dokedy sa bude uplatňovať. Je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa normálny stav obnovil so všetkými základnými demokratickými zásadami v čo najkratšom čase na celom svete. Obmedzenie ľudských práv, ako napríklad právo na zhromažďovanie, sloboda tlače, súkromie a iné, sa nikdy nesmie stať „novým normálnym stavom“. |
| --- | --- |

5.7.7.

| 5.7.8. | Je potrebné znovu obnoviť geopolitickú strategickú úlohu EÚ pri podpore mierových procesov vo svete, aby sa obnovili príležitosti pre hospodársky rozvoj v susedstve EÚ: západný Balkán, Euromed a východní partneri, ako aj iné oblasti zasiahnuté konfliktmi. |
| --- | --- |

5.7.8.

| 5.7.8.1. | Z tohto hľadiska sa musia región Euromed a západný Balkán opäť stať oblasťami pre príležitosti na rozvoj, ako to bolo v minulosti, keď boli v centre výmeny ľudí, tovaru a nápadov. Z tohto dôvodu musia byť Euromed a západný Balkán stredobodom európskej strategickej politiky integrácie a vzájomného prepojenia v oblasti dopravy a obchodných a kultúrnych výmen so špecifickou a cielenou makroregionálnou stratégiou. Preto treba dať nový impulz makroregionálnym stratégiám v Stredomorí a európskej mestskej stratégii. |
| --- | --- |

5.7.8.1.

5.8.   Migrácia a obdobie po pandémii COVID-19

| 5.8.1. | S príchodom pandémie COVID-19, následnou obrovskou tragédiou pre vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti a kolapsom hospodárstva vo všetkých krajinách sa zdá, že otázka migrácie sa vytráca a ustupuje do pozadia, pričom verejná mienka k tomu pristupuje s určitou ľahostajnosťou. Žiadateľov o azyl nemožno v dôsledku súčasnej krízy ponechať ich osudu. Základné práva na ochranu sú jadrom európskych hodnôt a nemôžu byť hodené cez palubu, ak sú nepohodlné. Treba obnoviť tieto opatrenia:






  — | Obnovenie postupov na získanie povolení na pobyt a na uznanie práva na azyl takmer vo všetkých európskych krajinách. |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

—

Obnovenie postupov na získanie povolení na pobyt a na uznanie práva na azyl takmer vo všetkých európskych krajinách.

| — | Riešenie zdravotnej situácie v preplnených prijímacích strediskách migrantov. |
| --- | --- |

—

Riešenie zdravotnej situácie v preplnených prijímacích strediskách migrantov.

| — | Boj proti neistote v zamestnaní (ktorá už viedla k zníženiu, ak nie úplnému pozastaveniu „remitencií“, ktoré sú často jediným zdrojom výživy pre rodiny migrantov, ktorí zostali v krajinách pôvodu). |
| --- | --- |

—

Boj proti neistote v zamestnaní (ktorá už viedla k zníženiu, ak nie úplnému pozastaveniu „remitencií“, ktoré sú často jediným zdrojom výživy pre rodiny migrantov, ktorí zostali v krajinách pôvodu).

| — | Legalizácia postavenia migrantov, ktorí pracujú v oblasti osobnej starostlivosti alebo v odvetví poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

—

Legalizácia postavenia migrantov, ktorí pracujú v oblasti osobnej starostlivosti alebo v odvetví poľnohospodárstva.

| — | Vytvorenie spoločného európskeho azylového systému (CEAS), ktorý je povinný, bezpečný a efektívny pre všetky krajiny EÚ, aby sa rýchlo podelili o spoločnú zodpovednosť. |
| --- | --- |

—

Vytvorenie spoločného európskeho azylového systému (CEAS), ktorý je povinný, bezpečný a efektívny pre všetky krajiny EÚ, aby sa rýchlo podelili o spoločnú zodpovednosť.

| — | Navrhovanie a vývoj realistických, legálnych, bezpečných a uskutočniteľných ciest pracovnej migrácie do EÚ. |
| --- | --- |

—

Navrhovanie a vývoj realistických, legálnych, bezpečných a uskutočniteľných ciest pracovnej migrácie do EÚ.

| — | Nadviazanie stáleho a efektívneho dialógu s krajinami pôvodu migrantov s cieľom rozvíjať štruktúry a komunikačné rámce. |
| --- | --- |

—

Nadviazanie stáleho a efektívneho dialógu s krajinami pôvodu migrantov s cieľom rozvíjať štruktúry a komunikačné rámce.

| — | Zvýšenie hospodárskej a technickej podpory pre agentúru Frontex. |
| --- | --- |

—

Zvýšenie hospodárskej a technickej podpory pre agentúru Frontex.

| — | V krátkodobom horizonte zaručiť aj hodnotenie rozdelenia všetkých zdrojov v rámci viacročného rozpočtového rámca EÚ 2021 – 2027. |
| --- | --- |

—

V krátkodobom horizonte zaručiť aj hodnotenie rozdelenia všetkých zdrojov v rámci viacročného rozpočtového rámca EÚ 2021 – 2027.

6.   Plán rekonštrukcie

| 6.1. | Všetky vyššie uvedené opatrenia si budú vyžadovať vytvorenie nového systému správy ekonomických záležitostí so strategickými politikami v oblasti priemyslu, konkurencieschopnosti, sociálnych vecí, životného prostredia a obchodu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Podporovať reformu správy ekonomických záležitostí Európskej únie, revidovať Pakt stability a rastu s cieľom súčasne zabezpečiť stabilitu a rast. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Na základe nástroja obnovy Next Generation EU bude potrebné zabezpečiť postupné zvyšovanie vlastných zdrojov EÚ zavedením príslušných a primeraných príjmov, medzi ktorými sú napríklad: systémy EÚ na obchodovanie s emisiami, spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB), digitálna daň, dane z finančných transakcií a dane z emisií CO2 alebo tržby z emisií. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EÚ musí urýchlene aktivovať koordinačný mechanizmus schopný neutralizovať agresívne daňové plánovanie a bojovať proti fenoménu daňových únikov v 27 členských štátoch, čo je jav, ktorý v rokoch 2001 – 2016 spôsobil členským štátom EÚ priemernú ročnú stratu daňových príjmov vo výške 46 miliárd EUR (0,46 % HDP) (12). EÚ musí zároveň aktivovať silnú stratégiu na zastavenie prania špinavých peňazí, ktoré by mohlo spôsobiť poškodenie výrobného systému EÚ a narušenie jednotného trhu narušením rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Je dôležité zachovať európsky model práv, noriem a spotrebiteľských politík. Práve to totiž robí EÚ jedinečnou. Napríklad v oblasti digitalizácie sa v etickom kódexe EÚ v oblasti umelej inteligencie oddeľuje názor EÚ založený na aspekte „vo vedení človek“ od pohľadu ostatných regiónov. Tento prístup založený na základných právach a slobodách je súčasťou modelu EÚ a mal by sa zachovať napriek tvrdšej konkurenčnej klíme, ktorá práve vzniká. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Treba naplno využiť nové, udržateľnejšie obchodné modely, ktoré sa objavujú (obehové hospodárstvo, spoločné využívanie, sociálne hospodárstvo atď.). Aj to sú črty spoločenského modelu EÚ a prinášajú vytváranie duálnej hodnoty – ekonomickej a sociálnej, a zároveň sú nástrojmi na vykonávanie európskej zelenej dohody a cieľov udržateľného rozvoja. Tieto obchodné modely sú príležitosťou pomôcť hospodárstvu pri obnove a riešiť spoločenské problémy. Rozhodujúci bude akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo, ako aj sľúbený akčný plán EÚ pre sociálne hospodárstvo (jar 2021). Mali by sme sa podeliť o inšpiratívne príklady, ako napríklad Európske združenie klastrov. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Digitalizácia predstavuje príležitosť a zároveň riziko pre obnovu. Práve oblasť inovácií môže EÚ dostať do popredia, napríklad v oblasti blockchainu, kde má EÚ vedúce postavenie. Blockchain ako technológia (nie bitcoin) nesie demokratické hodnoty, ponúka transparentnosť a zlepšené štruktúry riadenia. Musia sa však zvládnuť riziká spojené s digitalizáciou, ako napríklad ďalšia nezamestnanosť, digitálna marginalizácia a sociálne vylúčenie. Musíme nájsť spôsob, ako využiť príležitosti a zároveň vyvážiť riziká. To je situácia, v ktorej sa EÚ usiluje udržať si konkurencieschopnosť na svetovej úrovni. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Existuje príležitosť podporovať sociálnu inováciu ako model obnovy prostredníctvom spoluvytvárania, spoločného dizajnu a spoločnej produkcie. V zložitom sociálnom prostredí s rozsiahlymi spoločenskými výzvami je jediným spôsobom zmobilizovať všetky zdroje v spoločnosti a pracovať medzisektorovým a multidisciplinárnym spôsobom s cieľom nájsť riešenia. Organizovaná občianska spoločnosť je katalyzátorom sociálnej inovácie, ktorý prispel k navrhnutiu systémov sociálneho zabezpečenia vyúsťujúcich do nových politík, štruktúr, produktov, služieb a pracovných metód. Účasť občianskej spoločnosti je v súčasnosti potrebná viac ako kedykoľvek predtým, ale k skutočnej sociálnej inovácii dôjde až vtedy, keď sa zapojí organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Vznik nového spoločenského modelu? Obnovu prinesie len produktivita, fiškálne stimuly a rozdelenie bohatstva. Možno je čas znovu oživiť koncepciu „balíka o sociálnych investíciách“, aktívne a preventívne pracovať na znižovaní budúcich spoločenských nákladov. EÚ by tak mala zvýšiť investície do sociálnej infraštruktúry: i) vzdelávania a celoživotného vzdelávania; ii) zdravotnej, dlhodobej starostlivosti a sociálnej starostlivosti; iii) dostupného bývania (13). To všetko súvisí s vykonávaním Európskeho piliera sociálnych práv na všetkých úrovniach, systémom sledovania európskeho semestra založeným na cieľoch udržateľného rozvoja, európskou zelenou dohodou a spravodlivou digitálnou transformáciou založenou na hodnotách EÚ, ktoré by sa mohli skombinovať a tvoriť základ nového spoločenského modelu EÚ. |
| --- | --- |

6.9.

V Bruseli 11. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Georgieva, C., 2020, The Great Lockdown: Worst Economic Downturn Since the Great Depression. Tlačová správa MMF č. 20/98 (neexistuje v slovenskom jazyku).

1

The Great Lockdown: Worst Economic Downturn Since the Great Depression

neexistuje v slovenskom jazyku

(2)  Údaje zo štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) ukazujú, že v rokoch 2010 až 2018 vzrástla chudoba a sociálne vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím v Estónsku, Luxembursku, Nemecku, vo Švédsku, v Írsku, Česku, Litve, Taliansku, Holandsku, na Malte a v Španielsku.

2

(3)  Európska komisia, GR ECFIN.

3

(4)  Medzinárodná organizácia práce, marec 2020, COVID-19 and the world of work: Impact and policy responses.

4

COVID-19 and the world of work: Impact and policy responses

(5)  Európska komisia, jar 2020, Európska hospodárska prognóza. Institutional paper č. 125, máj 2020.

5

Európska hospodárska prognóza

(6)  Európska komisia, GR ECFIN.

6

(7)  Eurofound (2020): Život, práca a COVID-19: prvé zistenia (Living, working and COVID-19: First findings) – apríl 2020, Dublin: Výsledky prieskumu ukazujú, že v dôsledku ekonomických vplyvov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 má finančné problémy viac domácností než pred začiatkom krízy. Takmer polovica respondentov (47 %) uviedla, že ich domácnosť má problém vystačiť s dostupnými prostriedkami. Pokiaľ ide o respondentov, ktorí počas krízy trvalo prišli o prácu, 90 % z nich uviedlo, že sa finančná situácia ich domácnosti zhoršila, 44 % nemá žiadne úspory a 35 % má dostatok úspor na udržanie súčasnej životnej úrovne len počas 3 mesiacov.

7

Život, práca a COVID-19: prvé zistenia

(8)  Nassim Nicholas Taleb (2007), The Black Swan: the impact of the highly improbable.

8

The Black Swan: the impact of the highly improbable

(9)  Host S., Grange D., Mettetal L, Dubois U. 2014. Précarité énergétique et santé: état des connaissances et situation en Île-de-France, Regional Health Observatory Île-de-France, Paríž, s. 14.

9

Précarité énergétique et santé: état des connaissances et situation en Île-de-France

(10)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-commission-work-programme-key-documents_en.

10

(11)  Stanovisko EHSV SC/052 na tému Budúcnosť EÚ: výhody pre občanov a dodržiavanie európskych hodnôt.

11

Budúcnosť EÚ: výhody pre občanov a dodržiavanie európskych hodnôt

(12)  Európska komisia, 2019, Estimating International Tax Evasion by Individuals (Odhad medzinárodných daňových únikov zo strany jednotlivcov). Pracovný dokument č. 76 – 2019.

12

Estimating International Tax Evasion by Individuals

(13)  Správa pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre investície do sociálnej infraštruktúry v Európe – Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Podpora investícií do sociálnej infraštruktúry v Európe). Diskusný dokument o európskej ekonomike 074, január 2018.

13

Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe

---

PRÍLOHA I

Nasleduje štruktúrovaný prehľad opatrení EÚ, ktoré boli prijaté v posledných troch mesiacoch na riešenie pandémie COVID-19.

| Druh opatrenia |
| --- |
| Peňažné a stabilizačné | Fiškálne | Záručné a úverové | Regulačné a procedurálne |
| Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM): podpora počas krízy pandémie: 240 miliárd EUR; pôžička na makroekonomickú stabilitu pre krajiny eurozóny na riešenie ich makroekonomickej nerovnováhy; vo výške 2 % HDP eurozóny | Investičná iniciatíva; Investičná iniciatíva Plus: najskôr 37 miliárd EUR; prerozdelenie zdrojov politiky súdržnosti zamerané na riešenie dôsledkov šírenia vírusu; doplnených o 28 miliárd EUR, ktoré zatiaľ neboli pridelené v rámci EŠIF | SURE (európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii): 100 miliárd EUR; zvýhodnené úvery na podporu pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb; prvá časť balíka podpory | Pravidlá štátnej pomoci: možnosť prispôsobiť opatrenia týkajúce sa všetkých firiem a korporácií (dotácie do mzdových fondov, odklad dane z príjmu právnických osôb a platby DPH a príspevok na sociálne zabezpečenie); priama finančná podpora zákazníkom (kompenzácia výdavkov za zrušené služby, podujatia); možnosť priamych fiškálnych krokov v prípade firiem, ktoré čelia riziku bankrotu v dôsledku pandémie, náhrada škody, ktorú preukázateľne zapríčinila pandémia (je potrebné oznámenie Európskej komisie); možnosť inej náhrady z verejných zdrojov osobitne postihnutým krajinám; možnosť priamej podpory až do výšky 800 000  EUR na firmu |
| ECB: núdzový pandemický program nákupu aktív: 750 miliárd EUR; expanzívny menový program na nákup cenných papierov na podporu likvidity finančného systému | Európsky fond solidarity: 800 miliónov EUR | Paneurópsky záručný fond: 200 miliárd EUR; zvýhodnené úvery EIB predovšetkým pre MSP; druhá časť balíka podpory | Flexibilita kritérií verejných financií: flexibilnejší výklad kritérií disciplíny v oblasti verejných financií podľa kritérií Paktu stability a rastu a európskeho semestra |
| | Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii: 179 miliónov EUR | Finančný nástroj na podporu najviac postihnutých MSP: 8 miliárd EUR vygenerovaných na základe rozpočtovej záruky EÚ pre EIF z EFSI | Dočasné zrušenie ciel a DPH na dovoz zdravotníckych prístrojov a zdravotníckeho vybavenia z tretích krajín |
| | Zvýšená flexibilita umožňujúca mobilizáciu všetkej podpory EŠIF, ktorá sa ešte nevyužila; umožňuje prevody medzi EFRR, ESF a Kohéznym fondom; 100 % pokrytie projektových nákladov zo zdrojov EÚ; flexibilita pri vysvetľovaní tematickej koncentrácie atď. | | Skríning a ochrana kritických európskych aktív a technológií |

Druh opatrenia

Peňažné a stabilizačné

Fiškálne

Záručné a úverové

Regulačné a procedurálne

Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM): podpora počas krízy pandémie: 240 miliárd EUR; pôžička na makroekonomickú stabilitu pre krajiny eurozóny na riešenie ich makroekonomickej nerovnováhy; vo výške 2 % HDP eurozóny

Investičná iniciatíva; Investičná iniciatíva Plus: najskôr 37 miliárd EUR; prerozdelenie zdrojov politiky súdržnosti zamerané na riešenie dôsledkov šírenia vírusu; doplnených o 28 miliárd EUR, ktoré zatiaľ neboli pridelené v rámci EŠIF

SURE (európsky nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii): 100 miliárd EUR; zvýhodnené úvery na podporu pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb; prvá časť balíka podpory

Pravidlá štátnej pomoci: možnosť prispôsobiť opatrenia týkajúce sa všetkých firiem a korporácií (dotácie do mzdových fondov, odklad dane z príjmu právnických osôb a platby DPH a príspevok na sociálne zabezpečenie); priama finančná podpora zákazníkom (kompenzácia výdavkov za zrušené služby, podujatia); možnosť priamych fiškálnych krokov v prípade firiem, ktoré čelia riziku bankrotu v dôsledku pandémie, náhrada škody, ktorú preukázateľne zapríčinila pandémia (je potrebné oznámenie Európskej komisie); možnosť inej náhrady z verejných zdrojov osobitne postihnutým krajinám; možnosť priamej podpory až do výšky 800 000  EUR na firmu

ECB: núdzový pandemický program nákupu aktív: 750 miliárd EUR; expanzívny menový program na nákup cenných papierov na podporu likvidity finančného systému

Európsky fond solidarity: 800 miliónov EUR

Paneurópsky záručný fond: 200 miliárd EUR; zvýhodnené úvery EIB predovšetkým pre MSP; druhá časť balíka podpory

Flexibilita kritérií verejných financií: flexibilnejší výklad kritérií disciplíny v oblasti verejných financií podľa kritérií Paktu stability a rastu a európskeho semestra

Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii: 179 miliónov EUR

Finančný nástroj na podporu najviac postihnutých MSP: 8 miliárd EUR vygenerovaných na základe rozpočtovej záruky EÚ pre EIF z EFSI

Dočasné zrušenie ciel a DPH na dovoz zdravotníckych prístrojov a zdravotníckeho vybavenia z tretích krajín

Zvýšená flexibilita umožňujúca mobilizáciu všetkej podpory EŠIF, ktorá sa ešte nevyužila; umožňuje prevody medzi EFRR, ESF a Kohéznym fondom; 100 % pokrytie projektových nákladov zo zdrojov EÚ; flexibilita pri vysvetľovaní tematickej koncentrácie atď.

Skríning a ochrana kritických európskych aktív a technológií

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Jednotný trh pre všetkých

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 311/02)

| Hlavný spravodajca: | Antonio LONGO |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Antonio LONGO

| Konzultácia | list od chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ, 10. 9. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Rozhodnutie predsedníctva | 24. 9. 2019 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 224/1/2 |

Konzultácia

list od chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ, 10. 9. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Rozhodnutie predsedníctva

24. 9. 2019

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

224/1/2

1.   Závery a odporúčania (1)

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) považuje európsky jednotný trh vo všetkých jeho dimenziách – hospodárskej, sociálnej a environmentálnej – za jeden zo základných kameňov sociálneho trhového hospodárstva. Je to kľúčový prvok harmonickej a vyváženej európskej integrácie s cieľom obnoviť dôveru verejnosti v EÚ, vytvárať nové pracovné miesta, zabezpečiť konkurencieschopnejšie hospodárstvo a posilniť úlohu Európy vo svete. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že dosiahnutie cieľov európskej zelenej dohody by mohlo zásadným spôsobom prispieť k rozvoju budúceho jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že budúcnosť jednotného trhu môže spočívať len na spojení zdravého hospodárskeho základu so silným sociálnym rozmerom. Zdôrazňuje, že je potrebná vzostupná konvergencia a účinnejšia sociálna politika na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa nazdáva, že nový, integrovaný a na budúcnosť orientovaný prístup k jednotnému trhu vo všetkých príslušných politikách, ako aj k odstráneniu zostávajúcich neopodstatnených prekážok – bez vytvárania nových – sa musí nevyhnutne zameriavať na občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a podniky ako kľúčových aktérov pri navrhovaní, overovaní a monitorovaní celého procesu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že je potrebné vyvinúť značné úsilie na zvýšenie úrovne digitálnej gramotnosti a lepšie pochopenie rizík a možností spojených so správou údajov, pričom treba umožniť občanom zapojiť sa do postupov rozhodovania orientovaných na budúcnosť a pochopiť potenciál a obmedzenia v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Malo by sa zamedziť tzv. gold-platingu, ako aj nedostatočnej transpozícii a implementácii smerníc EÚ v kľúčových oblastiach regulácie podnikania, pretože to bráni jednotlivcom aj podnikom, najmä malým podnikom a mikropodnikom, plne využívať výhody jednotného trhu, a to aj napriek Small Business Act. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že infraštruktúry správy jednotného trhu sa musia posilniť aktívnym začleňovaním organizovaných združení zastupujúcich občanov, spotrebiteľov a podniky – s osobitným dôrazom na občanov, ktorí sú zraniteľní alebo ohrození diskrimináciou, sociálne hospodárstvo, mikropodniky a malé podniky – s cieľom vytvoriť efektívne, ľahko použiteľné prístupy a zaistiť včasné, transparentné a efektívne zavádzanie a uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Podľa EHSV treba posilniť medzinárodný rozmer jednotného trhu v kontexte európskej zelenej dohody. Mal by sa sprísniť dohľad nad trhom, aby sa na európsky trh nemohli dostať výrobky, ktoré sú nezákonné alebo falšované alebo nespĺňajú environmentálne, sociálne a bezpečnostné normy a ktoré prichádzajú z tretích krajín prostredníctvom rastúceho elektronického obchodu. Tým by sa zastavila nekalá hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV dôrazne vyzýva, aby sa posilnil európsky systém technickej normalizácie, ktorý je nevyhnutný pre jednotný trh a najmä technické, sociálne, environmentálne a bezpečnostné normy, a aby sa občanom, spotrebiteľom a podnikom, najmä malým podnikom a mikropodnikom poskytol jasný prehľad o pravidlách a postupoch a zaručila sa im vyvážená a účinná účasť na procese normalizácie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada, aby sa v rámci programu REFIT, v digitálnom svete a v oblasti bezpečnosti tovaru a služieb rešpektovali záujmy spotrebiteľov a aby sa posilnili opatrenia na zníženie energetickej a spotrebnej chudoby a zaručil prístup k potravinárskym výrobkom, liekom a základným službám pre každého v Európe. Nové paradigmy cieľov udržateľného rozvoja sa musia opierať o stimuly – na európskej, štátnej i miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité spustiť rozsiahlu európsku kampaň zameranú na zverejňovanie a interaktívne informovanie na miestnej úrovni s pomocou siete uznávaných centier šírenia informácií. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že sa musia zaviesť spravodlivé podmienky pre pracovníkov, aby mohli využívať skutočnú slobodu pohybovať sa, usadiť sa a pracovať na celom území jednotného trhu, najmä v pohraničných regiónoch. Je nevyhnutné lepšie uplatňovať smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií (2) a vyvinúť na európskej úrovni veľké spoločné úsilie z hľadiska finančných a štrukturálnych prostriedkov na celoživotné vzdelávanie a odbornú prípravu ľudských zdrojov so zameraním na nové zručnosti a kvalifikácie. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Jednotný trh vo všetkých jeho dimenziách – hospodárskej, sociálnej a environmentálnej – je stredobodom európskej integrácie a jedným zo základných kameňov európskej sociálnej trhovej ekonomiky a novej stratégie udržateľného rastu v duchu novej európskej zelenej dohody (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na zabezpečenie ďalšieho posilňovania jednotného trhu je preto potrebné vyvíjať neustále úsilie, pretože len ak sa jednotný trh dokončí, môže pomôcť obnoviť dôveru občanov v európsky projekt, vytvárať nové pracovné miesta, zabezpečiť konkurencieschopnejšie hospodárstvo a zaručiť Európe dôležitejšiu úlohu vo svete. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dokončenie jednotného trhu si vyžaduje integrovaný prístup, ktorý dokáže riadiť proces spájajúci všetky príslušné politiky a rozmery v rámci koherentnej dlhodobej vízie v záujme riešenia súčasných i budúcich globálnych, technologických a bezpečnostných výziev, ako aj výziev v oblasti udržateľnosti (4). V tejto súvislosti bude rozhodujúci investičný plán európskej zelenej dohody (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Podniky – najmä malé podniky a mikropodniky – a občania musia byť stredobodom tohto procesu, protagonistami budovania jednotného trhu pripraveného na budúcnosť, pričom by sa mal uplatňovať prístup viac zameraný na používateľov a založený prevažne na hĺbkovej analýze situácie a potrieb. Treba prekonať súčasnú závislosť od tretích krajín, pokiaľ ide o niektoré výrobky základnej potreby a dodávky liekov. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Prekážky brániace dokončeniu jednotného trhu

| 3.1. | Zjavné problémy, ktoré stále bránia dokončeniu jednotného trhu, predstavujú nasledujúce základné požiadavky a prekážky. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Základné požiadavky

Aby sa zaistilo, že všetci budú mať na jednotný trh prístup a budú ho môcť využívať za rovnakých podmienok, musia byť splnené tieto základné požiadavky:

| a) | úplná a včasná transpozícia právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu a dokončenie nedoriešených transpozícií, jednotné a konzistentné uplatňovanie pravidiel EÚ a jednoduchý, transparentný a používateľsky ústretový prístup k nim pre všetkých, bez tzv. gold-platingu; |
| --- | --- |

a)

úplná a včasná transpozícia právnych predpisov týkajúcich sa jednotného trhu a dokončenie nedoriešených transpozícií, jednotné a konzistentné uplatňovanie pravidiel EÚ a jednoduchý, transparentný a používateľsky ústretový prístup k nim pre všetkých, bez tzv. gold-platingu;

| b) | účinné dokončenie jednotného trhu v oblasti plynu, elektriny, digitálnej infraštruktúry a dopravy; |
| --- | --- |

b)

účinné dokončenie jednotného trhu v oblasti plynu, elektriny, digitálnej infraštruktúry a dopravy;

| c) | úplná dostupnosť jednotného trhu pre všetkých vrátane poskytovania prístupných služieb a tovaru všetkým zraniteľným alebo znevýhodneným občanom, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a osoby ohrozené chudobou; |
| --- | --- |

c)

úplná dostupnosť jednotného trhu pre všetkých vrátane poskytovania prístupných služieb a tovaru všetkým zraniteľným alebo znevýhodneným občanom, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a osoby ohrozené chudobou;

| d) | harmonizované mechanizmy dohľadu nad trhom (napr. pre bezpečnosť chemických výrobkov, energetickú účinnosť a environmentálne vlastnosti výrobkov), zavedenie mechanizmov vzájomného uznávania do praxe v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

d)

harmonizované mechanizmy dohľadu nad trhom (napr. pre bezpečnosť chemických výrobkov, energetickú účinnosť a environmentálne vlastnosti výrobkov), zavedenie mechanizmov vzájomného uznávania do praxe v plnom rozsahu;

| e) | riadne fungujúci a harmonizovaný trh s druhotnými surovinami a obehovými výrobkami, v rámci ktorého sa uľahčuje pohyb výrobkov po skončení životnosti; |
| --- | --- |

e)

riadne fungujúci a harmonizovaný trh s druhotnými surovinami a obehovými výrobkami, v rámci ktorého sa uľahčuje pohyb výrobkov po skončení životnosti;

| f) | plne zavedený rámec vysokých technických a regulačných noriem, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne normy. Pre verejných obstarávateľov a príslušné spoločnosti treba zabezpečiť školenia o uplatňovaní nových pravidiel v rámci Programu pre jednotný trh a malo by sa vyvíjať úsilie na zvýšenie informovanosti o nákupe v blízkosti domova (koncepcia nákupu miestnych výrobkov „0 km“) s cieľom stabilizovať regionálne hospodárstva a znížiť vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- |

f)

plne zavedený rámec vysokých technických a regulačných noriem, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne normy. Pre verejných obstarávateľov a príslušné spoločnosti treba zabezpečiť školenia o uplatňovaní nových pravidiel v rámci Programu pre jednotný trh a malo by sa vyvíjať úsilie na zvýšenie informovanosti o nákupe v blízkosti domova (koncepcia nákupu miestnych výrobkov „0 km“) s cieľom stabilizovať regionálne hospodárstva a znížiť vplyv na životné prostredie;

| g) | spoločné normy pre verejné obstarávanie a zosúladené nákupné kritériá pre zelené a sociálne inkluzívne obstarávanie v celej EÚ; |
| --- | --- |

g)

spoločné normy pre verejné obstarávanie a zosúladené nákupné kritériá pre zelené a sociálne inkluzívne obstarávanie v celej EÚ;

| h) | integrovaný digitálny ekosystém na úrovni EÚ s novými obchodnými, distribučnými a spotrebiteľskými modelmi a novými vzťahmi v rámci elektronickej verejnej správy; |
| --- | --- |

h)

integrovaný digitálny ekosystém na úrovni EÚ s novými obchodnými, distribučnými a spotrebiteľskými modelmi a novými vzťahmi v rámci elektronickej verejnej správy;

| i) | integrované a rozvinuté kapitálové trhy s finančnými službami ľahko dostupnými pre všetkých; |
| --- | --- |

i)

integrované a rozvinuté kapitálové trhy s finančnými službami ľahko dostupnými pre všetkých;

| j) | spravodlivé dátové hospodárstvo schopné zabezpečiť dostupnosť, prístupnosť a mobilitu údajov v rámci jednotného trhu a zároveň ochrániť bezpečnosť a súkromie občanov, spotrebiteľov a podnikov; |
| --- | --- |

j)

spravodlivé dátové hospodárstvo schopné zabezpečiť dostupnosť, prístupnosť a mobilitu údajov v rámci jednotného trhu a zároveň ochrániť bezpečnosť a súkromie občanov, spotrebiteľov a podnikov;

| k) | európsky cloud pre vedu využívajúci údaje z verejných a súkromných výskumných centier, ktoré dostávajú podporu z európskych fondov; |
| --- | --- |

k)

európsky cloud pre vedu využívajúci údaje z verejných a súkromných výskumných centier, ktoré dostávajú podporu z európskych fondov;

| l) | plne integrovaný trh so službami vrátane logistiky a sieťových služieb; |
| --- | --- |

l)

plne integrovaný trh so službami vrátane logistiky a sieťových služieb;

| m) | účinné opatrenia na ochranu pred sociálnym a fiškálnym dumpingom; |
| --- | --- |

m)

účinné opatrenia na ochranu pred sociálnym a fiškálnym dumpingom;

| n) | nevyhnutnosť, aby inštitúcie EÚ spolu s priamo zainteresovanými subjektmi dôkladne posúdili a preskúmali vplyv právnych predpisov zameraných na podniky skôr, než platné predpisy zmenia alebo navrhnú nové; |
| --- | --- |

n)

nevyhnutnosť, aby inštitúcie EÚ spolu s priamo zainteresovanými subjektmi dôkladne posúdili a preskúmali vplyv právnych predpisov zameraných na podniky skôr, než platné predpisy zmenia alebo navrhnú nové;

| o) | podpora všetkých druhov podnikania prostredníctvom politík a právnych predpisov EÚ na posilnenie ekonomík členských štátov vrátane ochrany malých podnikov, mikropodnikov a podnikov sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

o)

podpora všetkých druhov podnikania prostredníctvom politík a právnych predpisov EÚ na posilnenie ekonomík členských štátov vrátane ochrany malých podnikov, mikropodnikov a podnikov sociálneho hospodárstva.

3.3.   Prekážky (6)

| 3.3.1. | Občania, spotrebitelia a podniky poukázali na značné prekážky, ktoré bránia fungovaniu súčasného jednotného trhu:






  a) | zložité administratívne postupy: právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu často zahŕňajú pravidlá a postupy, ktorých pochopene a rešpektovanie je pre koncových používateľov ťažké; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

a)

zložité administratívne postupy: právne predpisy týkajúce sa jednotného trhu často zahŕňajú pravidlá a postupy, ktorých pochopene a rešpektovanie je pre koncových používateľov ťažké;

| b) | rozdielne vnútroštátne technické normy: vnútroštátnych technických predpisov je čoraz viac, o čom svedčí aj rastúci počet regulačných oznámení – každý rok približne 700 v súvislosti s tovarom; |
| --- | --- |

b)

rozdielne vnútroštátne technické normy: vnútroštátnych technických predpisov je čoraz viac, o čom svedčí aj rastúci počet regulačných oznámení – každý rok približne 700 v súvislosti s tovarom;

| c) | ťažkosti s prístupom k informáciám o normách a požiadavkách: jednotná digitálna brána je krok dobrým smerom v snahe pomôcť podnikom, najmä mikropodnikom a MSP, získať správne informácie, existuje však množstvo kontaktných miest. Jedno kontaktné miesto v každom členskom štáte by mohlo poskytovať lepšie usmernenia v súvislosti s uplatňovanými pravidlami a postupmi a požadovanými dokumentmi, ako aj pokiaľ ide o orgány, ktoré treba kontaktovať; |
| --- | --- |

c)

ťažkosti s prístupom k informáciám o normách a požiadavkách: jednotná digitálna brána je krok dobrým smerom v snahe pomôcť podnikom, najmä mikropodnikom a MSP, získať správne informácie, existuje však množstvo kontaktných miest. Jedno kontaktné miesto v každom členskom štáte by mohlo poskytovať lepšie usmernenia v súvislosti s uplatňovanými pravidlami a postupmi a požadovanými dokumentmi, ako aj pokiaľ ide o orgány, ktoré treba kontaktovať;

| d) | nedostatočná koordinácia medzi jednotlivými úrovňami dohľadu nad trhom: keďže dohľad spadá do právomoci členských štátov a regiónov, môžu existovať rôzne úrovne dohľadu a môže dôjsť k narušeniam medzi výrobkami na jednotnom trhu a výrobkami, ktoré na trh vstupujú; |
| --- | --- |

d)

nedostatočná koordinácia medzi jednotlivými úrovňami dohľadu nad trhom: keďže dohľad spadá do právomoci členských štátov a regiónov, môžu existovať rôzne úrovne dohľadu a môže dôjsť k narušeniam medzi výrobkami na jednotnom trhu a výrobkami, ktoré na trh vstupujú;

| e) | gold-plating a nedostatočná transpozícia a implementácia smerníc EÚ v kľúčových oblastiach regulácie podnikania, v dôsledku čoho vzniká na jednotnom trhu komplexná spleť predpisov, ktorá predovšetkým MSP a mikropodnikom bráni plne využívať výhody celého jednotného trhu; |
| --- | --- |

e)

gold-plating a nedostatočná transpozícia a implementácia smerníc EÚ v kľúčových oblastiach regulácie podnikania, v dôsledku čoho vzniká na jednotnom trhu komplexná spleť predpisov, ktorá predovšetkým MSP a mikropodnikom bráni plne využívať výhody celého jednotného trhu;

| f) | nedostatok mechanizmov odbornej prípravy a spolupráce s cieľom zabezpečiť, aby mali verejné orgány, jednotlivci, spotrebitelia a zainteresované podniky spoľahlivé a jednotné poznatky o normách, ktoré sú (potenciálne) uplatniteľné; |
| --- | --- |

f)

nedostatok mechanizmov odbornej prípravy a spolupráce s cieľom zabezpečiť, aby mali verejné orgány, jednotlivci, spotrebitelia a zainteresované podniky spoľahlivé a jednotné poznatky o normách, ktoré sú (potenciálne) uplatniteľné;

| g) | zlyhania pri zabezpečovaní jednotnosti trhu v kľúčových odvetviach, napr. v sektore plynu, elektriny, digitálnej infraštruktúry a dopravy. |
| --- | --- |

g)

zlyhania pri zabezpečovaní jednotnosti trhu v kľúčových odvetviach, napr. v sektore plynu, elektriny, digitálnej infraštruktúry a dopravy.

4.   Jednotný trh ako kľúčový prvok nového strategického programu EÚ

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že jednotný trh, ktorý slúži všetkým, je kľúčovým prvkom európskej integrácie s cieľom obnoviť dôveru verejnosti v EÚ, vytvárať pracovné miesta, zabezpečiť konkurencieschopné hospodárstvo a udržať vplyv Európy vo svete. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že dosiahnutie cieľov európskej zelenej dohody vrátane nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo (7) a stratégie nulového znečistenia by mohlo zásadným spôsobom prispieť k rozvoju budúceho jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta skutočnosť, že tento postup je jednou zo štyroch hlavných priorít strategického programu na roky 2019 – 2024 (8) a bol prvýkrát začlenený do cyklu európskeho semestra (9). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že nový, integrovaný a na budúcnosť orientovaný prístup k jednotnému trhu vo všetkých príslušných politikách sa musí nielen zameriavať na občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a podniky ako beneficientov cieľov, ale práve oni sa musia stať aj kľúčovými aktérmi pri navrhovaní, overovaní a monitorovaní celého postupu. Tento postup musí byť založený na skutočných potrebách týchto aktérov, musí byť efektívny, ľahko prístupný a ľahko použiteľný. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV upozorňuje, že je potrebné radikálne administratívne zjednodušenie, a zdôrazňuje problém proporcionality. MSP a mikropodniky musia vynaložiť veľa finančných prostriedkov, a pritom nie je zaručené, že konajú plne v súlade s právnymi predpismi. Uplatňovanie zásad „najskôr myslieť na malých“ a „stačí len raz“ by malo byť prioritou a malo by sa prostredníctvom stratégie pre MSP a mikropodniky zaradiť do krátkodobého politického programu. Skúmanie spoločného vplyvu viacerých nariadení na podniky by sa malo stať pravidlom pri tvorbe právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Mal by sa spustiť proces podpory digitalizácie a intenzívneho budovania kapacít pre všetky zainteresované strany a mal by sa spravodlivo a transparentne otvoriť aj jednotný trh v oblasti služieb. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ak sa má vytvoriť jednotný trh orientovaný na budúcnosť, je potrebné vyvinúť väčšie úsilie na zvýšenie úrovne digitálnej gramotnosti a lepšie pochopenie údajov a ich správy, čo umožní občanom a malým podnikom zapájať sa do týchto procesov. Treba uznať, že situácia je neistá a zložitá, a že sa musí posilňovať individuálna a sociálna odolnosť, aby bolo možné zvládnuť tieto výzvy a lepšie pochopiť možnosti a obmedzenia digitálnych platforiem a ich základné obchodné modely a riadenie, a predísť tak manipulácii. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Je tiež potrebné, aby sa infraštruktúra správy jednotného trhu založená na existujúcich riadiacich nástrojoch EÚ (napr. SOLVIT, IMI, Vaša Európa – Poradenstvo, prehľad výsledkov jednotného trhu) posilnila na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni a aby do nej boli proaktívne zapájané organizované orgány zastupujúce občanov, spotrebiteľov a podniky, s cieľom vytvoriť efektívne a ľahko použiteľné postupy. Treba zabezpečiť včasné, transparentné a účinné zavádzanie a uplatňovanie noriem jednotného trhu. Pomohlo by to úspešne vytvoriť digitálnu, efektívnu, koherentnú, vyváženú a udržateľnú Európu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V snahe zastaviť nekalú hospodársku súťaž a zamedziť rizikám z hľadiska bezpečnosti a zdravia spotrebiteľov treba posilniť dohľad nad trhom, a tak zabrániť vstupu nelegálnych a falšovaných výrobkov z tretích krajín na európsky trh prostredníctvom elektronického obchodu. Je naliehavé zlepšiť informovanosť spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Jednotný trh a občania

| 5.1. | Občania musia byť v centre celého procesu vytvárania budúceho jednotného trhu, a to nielen ako hlavní užívatelia jeho výsledkov, ale aj ako proaktívni účastníci tohto procesu vychádzajúceho z ich potrieb a očakávaní. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (10) zdôraznil, že je potrebný „rozsiahly európsky program vzdelávania a odbornej prípravy v digitálnej oblasti, aby sa všetkým občanom poskytli nástroje na čo najlepšie zvládnutie prechodu“. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Zapojenie všetkých občanov EÚ by sa malo zabezpečiť v každej fáze, najmä pokiaľ ide o zraniteľných občanov alebo osoby, ktorým hrozí diskriminácia. Osobám so zdravotným postihnutím a osobám ohrozeným chudobou sa musí zaručiť prístup k službám a tovaru v súlade so smernicou (EÚ) 2019/882 (11) a inými právnymi záväzkami, napr. Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité spustiť rozsiahlu európsku kampaň zameranú na zverejňovanie a interaktívne informovanie s pomocou siete uznávaných centier šírenia informácií, umiestnených v centrálnych a okrajových intermodálnych uzloch jednotného trhu, s cieľom podporiť proaktívne zapojenie verejnosti s prihliadnutím na podnety, problémy a riešenia a aktívnou podporou organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Jednotný trh a pracovníci

| 6.1. | EHSV je presvedčený, že budúcnosť jednotného trhu sa dá dosiahnuť len spojením stabilného hospodárskeho základu so silným sociálnym rozmerom (12), a „dôsledne obhajuje vzostupnú konvergenciu a efektívnejšiu sociálnu politiku na úrovni EÚ, ako aj na úrovni členských štátov“ (13) a potrebu vypracovať „jasný a koordinovaný plán, v ktorom sa stanovia priority pre vykonávanie piliera a presadzovanie existujúcich sociálnych práv a noriem“. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV opätovne zdôrazňuje, že „v procese nového európskeho semestra by sa mali dosiahnuť sociálne ciele v rámci monitorovania sociálnej nerovnováhy a mali by sa zaviesť nové merateľné ukazovatele, spolu s cielenými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti“ (14), a že by sa malo zamedziť prílišným rozdielom: hoci odrážajú špecifickú situáciu, mohli by viesť k dumpingu a narušiť rovnaké podmienky na celom európskom jednotnom trhu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV sa domnieva, že sa musia zaviesť spravodlivé podmienky, ktoré zaručia skutočný voľný pohyb pracovníkov po celom území jednotného trhu, najmä v pohraničných regiónoch. Je nevyhnutné lepšie uplatňovať smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií (15) a vyvinúť na európskej úrovni veľké spoločné úsilie z hľadiska finančných a štrukturálnych prostriedkov na celoživotné vzdelávanie a odbornú prípravu ľudských zdrojov so zameraním na nové zručnosti a kvalifikácie. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV opätovne zdôrazňuje, že „zmeny, ktoré nové technológie, umelá inteligencia a veľké dáta spôsobujú vo výrobných procesoch a v hospodárstve vo všeobecnosti, takisto radikálne zmenia trh práce“ a že je dôležité, „aby tieto zmeny prebiehali v rámci plodného sociálneho dialógu a pri rešpektovaní práv a kvality života pracovníkov“ (16), pričom sa treba vyhnúť nástrahám, ktoré zapríčiňujú chudobu a neistotu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV sa domnieva, že udržateľný rozvoj si vyžaduje, aby sa vyvinulo veľké spoločné úsilie a na európskej, národnej i miestnej úrovni sa vyčlenili finančné a štrukturálne zdroje na celoživotné vzdelávanie a odbornú prípravu ľudských zdrojov v nových ekologických a digitálnych zručnostiach a kvalifikáciách, ktoré budú zodpovedať meniacim sa trhom práce v súlade s novou európskou zelenou dohodou. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Jednotný trh a spotrebitelia

| 7.1. | Spotrebiteľská politika patrí medzi hlavné prvky snahy o dokončenie jednotného trhu, ktorý bude klásť dôraz na záujmy verejnosti a pomôže získať podporu ľudí pre proces európskej integrácie. EHSV sa domnieva, že je potrebné urobiť viac na zabezpečenie účinnej ochrany spotrebiteľov v prípade, že prevádzkovatelia nedodržiavajú pravidlá, a ak sa nezmenší súčasná roztrieštenosť z hľadiska uplatňovania a pretrvávajúce rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV žiada, aby sa v rámci programu REFIT, v digitálnom svete a v oblasti bezpečnosti tovaru a služieb rešpektovali záujmy spotrebiteľov a aby sa posilnili opatrenia na zníženie energetickej a spotrebnej chudoby a zlepšil prístup k potravinárskym výrobkom, liekom a základným službám pre každého v Európe. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Je nevyhnutné riešiť problém rozdielneho zaobchádzania so spotrebiteľmi z rôznych krajín pri priamom nákupe alebo elektronickom obchode, pokiaľ ide o ceny, ako aj o podmienky predaja a dodania, Obzvlášť dôležitý je i naďalej problém geografického blokovania. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV víta informácie o výsledkoch v oblasti ochrany spotrebiteľa poskytované prostredníctvom platformy na riešenie sporov online (17), ale „požaduje posilniť mimosúdne nástroje riešenia sporov, najmä cezhraničného“. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV je presvedčený, že transparentnosť a porovnateľnosť informácií majú zásadný význam pre to, aby mohli spotrebitelia prijímať inteligentné rozhodnutia, okrem iného z hľadiska vplyvu na životné prostredie a z hľadiska udržateľnosti. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Jednotný trh a podniky

| 8.1. | EHSV zastáva názor, že v snahe uspokojiť potreby podnikov, aby sa mohol jednotný trh plne uplatňovať v praxi, je potrebné: |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | dosiahnuť ďalšie otvorenie a integráciu trhov s tovarom a službami vrátane logistiky a sieťových služieb, s cieľom plne využiť hospodársky potenciál EÚ a položiť pevné základy pre dlhodobú celosvetovú súťaž. Treba chrániť a podporovať rozmanitosť a pluralitu v maloobchodnom sektore (18); |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | poskytnúť väčší stimul pre digitalizáciu ako kľúčový faktor európskej konkurencieschopnosti, t. j. vytvoriť rámec, ktorý bude uľahčovať zavádzanie digitálnych technológií. Programy zamerané na MSP a mikropodniky musia rešpektovať kultúru tohto typu podnikov a musia byť do nich zapojené miestne zastupiteľské organizácie; |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | vyvíjať viac činností s cieľom zabezpečiť malým podnikom a mikropodnikom základné a stredne pokročilé digitálne zručnosti, ako aj širokú škálu technologických riešení, a prostredníctvom komplexného politického prístupu vymedziť spravodlivé pravidlá pre prístup k údajom, voľný tok údajov a zodpovednosť; |
| --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | vytvoriť regulačný a finančný rámec, ktorý povedie k investíciám do infraštruktúry, aby sa fyzická a digitálna infraštruktúra výrazne zlepšili a stali interoperabilnými – inovácie a flexibilita pre podniky, aby dokázali reagovať na rýchlo sa meniaci svet a podpora nových obchodných modelov; a technologická neutralita prostredníctvom právnych predpisov pre jednotný trh, ktoré umožnia zmenšiť prekážky, a tak uľahčiť vstup na trh; |
| --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | uprednostňovať zásady lepšej právnej regulácie a ich uplatňovanie v praxi, aby bol jednotný trh najlepším miestom na podnikanie a na prácu. |
| --- | --- |

8.1.5.

| 8.2. | Osobitná pozornosť sa musí venovať rozdielom medzi vnútroštátnymi daňovými systémami. EHSV zdôrazňuje, že treba riešiť problém sociálneho a daňového dumpingu na jednotnom trhu, ktoré narúšajú hospodársku súťaž a vedú k inak neodôvodneným relokáciám. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Podobne je nevyhnutné vyplniť infraštruktúrne a regulačné medzery v prepojení miestnych trhov na jednotnom trhu, najmä v kľúčových odvetviach, ako sú plynárenský sektor, sektor elektriny a dopravy, kde sa vyskytujú prekážky brániace spravodlivej a transparentnej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV zdôrazňuje, že treba posilniť európsky systém normalizácie, najmä pokiaľ ide o technické, sociálne, environmentálne a bezpečnostné normy, aby sa podnikom, obzvlášť malým podnikom a mikropodnikom poskytol jasný prehľad o pravidlách a postupoch, ktoré musia dodržiavať, a aby sa všetkým zainteresovaným stranám zaručila vyvážená a účinná účasť na procese normalizácie. |
| --- | --- |

8.4.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Komisia zverejnila 10.3.2020 oznámenia Dlhodobý akčný plán, ako v úzkej koordinácii s členskými štátmi zlepšiť vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu a Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu.

1

Dlhodobý akčný plán, ako v úzkej koordinácii s členskými štátmi zlepšiť vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu

Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  9743/19 COMPET 437 MI 487.

4

(5)  EESC-2020-00463, ECO/505 (spravodajca: Carlos Trias Pintó) (pozri stranu 63 tohto úradného vestníka).

5

(6)  Komisia zverejnila 10.3.2020 dôležité oznámenie Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu, COM(2020) 93 final.

6

Identifikácia a riešenie prekážok na jednotnom trhu

(7)  COM(2020) 98 final z 11.3.2020.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2019/06/20/a-new-strategic-agenda-2019-2024/.

8

(9)  IP/19/6770, 17.12.2019.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 102.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 70.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 23.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 40; Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 145; a Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 135.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 6.

16

(17)  Podľa slov členky Komisie Jourovej bolo v prvom roku vyriešených viac ako 24 000 sporov.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 41.

18

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/26

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vplyv kampaní na účasť na politickom rozhodovaní

(prieskumné stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2020/C 311/03)

| Spravodajkyňa: | Marina ŠKRABALO |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Cinzia DEL RIO |

Spravodajkyňa:

Marina ŠKRABALO

Pomocná spravodajkyňa:

Cinzia DEL RIO

| Konzultácia | list, 10. 9. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 3. 3. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/2/3 |

Konzultácia

list, 10. 9. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

3. 3. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta iniciatívu chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ požiadať o vypracovanie stanoviska o vplyve kampaní na účasť na politickom rozhodovaní, ktoré by mohlo prispieť k včasnej politickej diskusii v príslušných zloženiach a prípravných orgánoch Rady o kľúčových oblastiach na zlepšenie volebného procesu v EÚ na základe nadchádzajúcej povolebnej správy Komisie. Politická diskusia umožní, aby členské štáty včasne prispeli do programu akčného plánu Komisie pre demokraciu a Konferencie o budúcnosti Európy, ktorá začne počas chorvátskeho predsedníctva. Je vhodný čas vyvinúť nové, koordinované úsilie na ochranu a zlepšenie európskej demokracie počas nového politického cyklu inštitúcií EÚ. V tejto súvislosti EHSV nabáda chorvátske predsedníctvo, aby pôsobilo ako katalyzátor pri posilňovaní úzkej spolupráce medzi všetkými inštitúciami EÚ vrátane predovšetkým Európskeho parlamentu a Komisie, ale aj EHSV, Výboru regiónov, ombudsmana EÚ a Agentúry pre základné práva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zapojenie verejnosti EÚ do politického rozhodovania EÚ, predovšetkým prostredníctvom účasti na voľbách, ale aj prostredníctvom politických diskusií a politickej konzultácie, má zásadný význam pre oživenie európskej demokracie a zabezpečenie legitímnosti inštitúcií a nástrojov EÚ. EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby vychádzali zo skúseností získaných pri voľbách v roku 2019 s včasnou politickou činnosťou a koordinovaným inštitucionálnym úsilím o zlepšenie súčasného stavu volebného procesu EÚ a maximalizáciu uspokojivej volebnej účasti vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2024 a neskôr. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zatiaľ čo historický trend klesajúcej účasti voličov na európskych voľbách je stále aktuálny, keďže relatívne vysoká účasť na voľbách v roku 2019 je stále nižšia ako účasť na voľbách v rokoch 1979 až 1994 (1), treba si vziať ponaučenie z posledných volieb, aby sa zvýšila účasť informovanej verejnosti na ďalšom cykle európskych volieb a aj z dlhodobého hľadiska. Je dôležité uznať, že výrazne nižšia účasť na európskych voľbách v porovnaní s účasťou na vnútroštátnych voľbách je dlhodobým trendom (2), a vnímať vyššiu účasť mladých a vzdelaných voličov na európskych voľbách v roku 2019 ako potenciál nového pozitívneho trendu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že na to, aby inštitúcie EÚ prijali účinnejší prístup k európskym občanom, je potrebné, aby zmenili svoje zmýšľanie a zapojili sa do všetkých komunikačných činností s verejnosťou, občianskou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi, najmä do kampaní, a snažili sa o ich zapojenie prostredníctvom tak emotívnych, ako aj racionálnych výziev. V tejto súvislosti EHSV víta nový prístup Európskeho parlamentu k verejným informačným kampaniam zameraný na voliča a dôrazne podporuje jeho komplexný plán vychádzať z úspechu jeho poslednej volebnej kampane. EHSV požaduje, aby sa vyčlenili primerané rozpočtové a personálne zdroje pre prácu Parlamentu na kampaniach, aby mohol prehĺbiť a rozšíriť svoju bohatú sieť členov občianskej spoločnosti, dobrovoľníkov a mienkotvorných subjektov, aby v priebehu budúcich piatich rokov pripravil sériu tematických kampaní a pripravil činorodú volebnú kampaň 2024. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyžaduje čoraz užšiu spoluprácu medzi Parlamentom, Komisiou a členskými štátmi, ako aj s EHSV a Výborom regiónov a so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, pokiaľ ide o riadne premyslený návrh a decentralizované i centralizované uskutočňovanie budúcich informačných kampaní o záležitostiach EÚ a budúcich európskych voľbách, aby sa stali efektívnejšími a pokryli, informovali a zapojili veľkú väčšinu európskych občanov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zastáva názor, že dezinformácie predstavujú priamu hrozbu nielen pre schopnosť občanov prijímať informované politické rozhodnutia, ale aj pre európsky integračný projekt, a tým aj pre jednotu, prosperitu a globálny vplyv Európskej únie. Oslabenie demokratických rozhodovacích kapacít EÚ je v záujme celej škály zahraničných mocností, ako aj extrémistických skupín, ktoré sú proti európskej spolupráci a silnejšej súdržnosti (3). EHSV vyjadruje pevnú podporu súčasným snahám EÚ bojovať proti vonkajším i domácim dezinformáciám (4) a naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplný súlad a následné regulačné opatrenia, pokiaľ ide o Kódex postupov proti šíreniu dezinformácií, ďalší vývoj nedávno vytvoreného systému rýchleho varovania a spravodajských jednotiek StratCom a rozšírenie opatrení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť proti dezinformáciám, ktoré by sprevádzalo výrazné rozšírenie opatrení EÚ proti domácim dezinformáciám. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby Európska komisia a Európsky parlament prijali ďalšie opatrenia na uvoľnenie primeraných rozpočtových zdrojov na opatrenia na zvýšenie odolnosti spoločnosti voči dezinformáciám s cieľom rozšíriť rozsah monitorovania na širšiu škálu vonkajších a domácich aktérov, ktorí predstavujú hrozbu, a zintenzívniť výmenu informácií medzi inštitúciami a členskými štátmi a na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV dôrazne podporuje návrh Európskej komisie vypracovať „európsky akčný plán pre demokraciu“, ktorý by mal byť komplexný a nepretržitý, schopný priniesť zmenu, a to prostredníctvom finančnej podpory a medziinštitucionálnej koordinácie. Európsky akčný plán pre demokraciu a súvisiace budúce iniciatívy by sa mali vo väčšej miere zameriavať na zabezpečenie slobodných a pluralitných médií a kvalitnej nezávislej žurnalistiky, účinnej regulácie sociálnych médií, najmä s cieľom bojovať proti dezinformáciám, vrátane regulácie politickej reklamy online a zodpovednosti za obsah, modernizácie volebného procesu, začlenenia skupín zbavených hlasovacieho práva, predovšetkým osôb so zdravotným postihnutím, a rozšírenia občianskeho vzdelávania o Európskej únii a jej demokratickom procese vo všetkých členských štátoch. EHSV pripomína svoj návrh, aby sa vypracovala ambiciózna stratégia EÚ v oblasti komunikácie, vzdelávania a osvety verejnosti o základných právach, právnom štáte a demokracii (5). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva inštitúcie EÚ a chorvátske predsedníctvo, aby venovali nepretržitú pozornosť rokovaniam súvisiacim s rozpočtom EÚ o prideľovaní prostriedkov na vzdelávanie o hodnotách EÚ, inštitucionálnych záležitostiach a občianstve ako základnému nástroju európskej demokracie. Malo by sa vyčleniť primerané financovanie pre celé spektrum snáh EÚ v oblasti vzdelávania a mali by sa tiež zabezpečiť opatrenia navrhované v európskom akčnom pláne pre demokraciu a lepšia súdržnosť rôznych rozpočtových zložiek. Mal by sa zachovať zvýšený podiel finančných prostriedkov na úspešný program Erasmus s vyšším podielom iných programov EÚ a Európskeho sociálneho fondu určeného na tento účel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | S cieľom prispieť k ďalšej politickej podpore pre posilnenie občianskeho vzdelávania v EÚ EHSV vyzýva inštitúcie EÚ (a chorvátske predsedníctvo), aby podporili jeho návrh vytvoriť na európskej úrovni skupinu odborníkov na vysokej úrovni „Vyučovanie o Európe“, v ktorej by boli zastúpené členské štáty a vedúci experti v oblasti vzdelávania. Táto skupina by mohla predkladať politické návrhy a odporúčania na diskusiu ministrov školstva, z ktorej by mohli vyplynúť závery Rady. Skupina by tiež mohla iniciovať prevádzkové zlepšenia, ako je napríklad centrálna online platforma so zoznamom existujúcich učebných materiálov vytvorených prostredníctvom projektov financovaných EÚ a vnútroštátnych učebných osnov, ako to navrhuje EHSV. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva Radu a Komisiu, aby venovali osobitnú pozornosť pálčivej otázke začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, etnických menšín, migrantov, chudobných ľudí žijúcich na vidieku a ďalších znevýhodnených sociálnych skupín, ktoré sú v európskych voľbách v členských štátoch EÚ chronicky nedostatočne zastúpené. EHSV navrhuje, aby Komisia v rámci európskeho akčného plánu pre demokraciu vypracovala 1. právny návrh minimálnych noriem pre prístupnosť volebného procesu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím; a 2. „plán EÚ pre inkluzívnejší volebný proces“ spolu s návrhom na financovanie na podporu členských štátov v ich úsilí o modernizáciu a začlenenie do spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Nová Komisia by mala čo najskôr pokračovať v modernizácii pravidiel európskych volebných kampaní a európskeho volebného procesu, pričom by mala vychádzať z opatrení, ktoré prijala predchádzajúca Komisia (6). V tejto súvislosti EHSV dôrazne podporuje: 1. nepretržitú aktívnu spoluprácu sietí na koordináciu volieb s národnými kontaktnými miestami, ktoré by mali pôsobiť ako katalyzátor rýchlych zlepšení; 2. posilnený regulačný dohľad európskych politických strán, pokiaľ ide o transparentnosť kampaní a financie politických strán, dodržiavanie pravidiel ochrany údajov a dodržiavanie hodnôt EÚ; 3. dodatočné stimuly pre európske politické strany na zlepšenie ich politickej súdržnosti a zapojenia verejnosti v rôznych národných členských stranách a mimo nich; 4. opatrenia na umožnenie plnej účasti všetkých okrajových spoločenských skupín a spoločenských skupín, ktorým boli odobraté hlasovacie práva, do demokratického procesu. Komisia by mala posilniť aj presadzovanie pravidiel na udeľovanie spoločnej zodpovednosti za rozvoj mediálnej gramotnosti, a to nielen medzi európskymi a vnútroštátnymi inštitúciami a občianskou spoločnosťou, ale aj medzi sociálnymi médiami a spoločnosťami digitálnych platforiem, ako aj politickými aktérmi. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Príležitosti na zvýšenie informovanej účasti Európanov na voľbách

2.1.   Účinnejšie verejné informačné kampane

| 2.1.1. | Spolupráca EÚ s verejnosťou prostredníctvom informačných a komunikačných kampaní sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, pričom sa vyvinulo značné úsilie uviesť do spojitosti politiky EÚ s konkrétnymi oblasťami vplyvu na každodenný život, vypočuť názory „obyčajných ľudí“ s cieľom ukázať vplyv iniciatív EÚ a úsilie zmobilizovať nové technológie na šírenie informácií. Inštitúcie EÚ majú rozsiahle prostriedky na informovanie verejnosti – prostredníctvom svojich styčných kancelárií v členských štátoch, prostredníctvom svojich webových sídel a sociálnych médií, svojej tlačovej a mediálnej činnosti, prostredníctvom agentúr EÚ a mnohých sietí odborníkov a zainteresovaných strán a prostredníctvom svojich služieb pre návštevníkov. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Inštitúcie EÚ a národné vlády by mali ďalej a intenzívnejšie konať, lepšie sa skoordinovať a viac spolupracovať s občianskou spoločnosťou, sociálnymi partnermi a kanceláriami inštitúcií EÚ v členských štátoch s cieľom šíriť presné informácie o právnych predpisoch, politikách a iniciatívach EÚ a umožniť občanom a organizáciám, aby sa dozvedeli o záležitostiach EÚ a zapájali sa do nich a zúčastňovali sa na nich. Inštitúcie EÚ a členské štáty by mali viac investovať do budovania kapacít a posilnenia postavenia reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, ktorí podporujú európsku myšlienku vo svojich vlastných kampaniach zdola nahor pre európske hodnoty, a mali by ich využívať ako partnerov a katalyzátory v dialógu s verejnosťou. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Inštitúcie EÚ majú k dispozícii rozsiahle finančné prostriedky na informovanie verejnosti vrátane kampaní, hoci tieto rozpočty sú nepochybne malé v porovnaní s vládnymi rozpočtami členských štátov na verejné informácie a kampane (ako aj rozpočtami miestnych a regionálnych samospráv členských štátov na takéto činnosti). Okrem toho viaceré generálne riaditeľstvá Komisie podporujú úsilie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov s cieľom informovať Európanov a zapojiť ich do diskusií o konkrétnych oblastiach politiky EÚ prostredníctvom rôznych prostriedkov. Pozitívna úloha, ktorú majú zohrávať inštitúcie EÚ, ako aj európska a národná občianska spoločnosť, sociálni partneri a nezávislé médiá by sa mala rozšíriť a náležite zohľadniť v novom rozpočte EÚ. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Európsky parlament sa aktívne snažil podporiť záujem o voľby do Európskeho parlamentu, ako aj účasť na týchto voľbách. Jeho volebná kampaň v roku 2019 sa usilovala zapojiť voličov prostredníctvom emotívnych posolstiev, ktoré boli prispôsobené ich špecifickým problémom, aktívnejšie zapojiť občiansku spoločnosť a odbory a viesť decentralizovanú, oveľa menej inštitucionálnu kampaň s oveľa väčším multiplikačným účinkom. Kampaň „Tentoraz idem voliť“ poskytla organizáciám občianskej spoločnosti príležitosť (a financie) na vykonávanie svojich vlastných opatrení a komunikácie s cieľom zapojiť verejnosť do volieb a predostrieť ich vlastné nápady a predstavy o budúcnosti Európy. Inšpirovala aj širokú škálu sociálnych aktérov vrátane podnikateľskej komunity, aby sa zapojili do kampane „Choďte voliť“. Na základe dôkazov z povolebného prieskumu EP (7) táto široká a interaktívna kampaň mohla prispieť k zvýšeniu účasti voličov. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Pokiaľ ide o budúce opatrenia zamerané na zvýšenej politickej účasti Európanov, je dôležité mať na pamäti, že rastie trend pozitívnej identifikácie s EÚ, o čom svedčí skutočnosť, že počet voličov, ktorí uviedli, že hlasovali vo voľbách do Európskeho parlamentu, pretože to považovali za svoju občiansku povinnosť, sa zvýšil o 11 %, počet voličov, ktorí hlasovali vo voľbách preto, lebo sú za EÚ, o 11 %, a počet voličov, ktorí sa domnievajú, že by účasťou na voľbách mohli zmeniť veci, o 6 %. Za kľúčové faktory, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou zvýšia sklon respondentov voliť v nasledujúcich voľbách do Európskeho parlamentu, boli označené: lepšia informovanosť o EÚ a jej vplyve na každodenný život (43 %), väčší počet mladých kandidátov (31 %) a viac kandidujúcich žien (20 %). Okrem toho Európania jasne vyjadrili potrebu lepšej informovanosti o politickej účasti, inkluzívnejších volebných procesov, zodpovednejšieho politického vedenia a účinnejšej inštitucionálnej ochrany proti zneužívaniu volebného procesu prostredníctvom politickej korupcie, dezinformácií a kybernetických útokov (8). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | V budúcich verejných informačných kampaniach by inštitúcie EÚ mali uprednostniť témy osobitného záujmu pre voličov a tieto kampane by sa mali organizovať počas celého politického cyklu, pričom by sa mal vytvoriť spoločný základ znalostí záležitostí EÚ a stotožnenia sa s nimi pred budúcimi voľbami do Európskeho parlamentu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať preniknutiu informačných kampaní do všetkých zemepisných oblastí a všetkých vrstiev spoločnosti, najmä tých, ktoré sú na okraji politickej účasti a sociálno-ekonomického rozvoja, ktoré môžu byť obzvlášť zraniteľné voči zlým dezinformačným kampaniam z dôvodu ich celkového sociálneho vylúčenia (9). Proaktívne šírenie informácií zo strany inštitúcií EÚ si vyžadujú hlbší dialóg s miestnymi komunitami v celej EÚ prostredníctvom užšej spolupráce s miestnymi médiami, miestnymi skupinami občianskej spoločnosti, miestnymi samosprávami a občianskymi vzdelávacími programami. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Investovanie do slobody a plurality médií a do žurnalistiky

| 2.2.1. | Slobodné a pluralitné médiá, ktoré Európanom poskytujú presné a nestranné informácie, sú mimoriadne dôležité pre informovanú diskusiu o voľbách a politickom rozhodovaní a najdôležitejšou zbraňou proti dezinformáciám. Slobodné a pluralitné médiá musia zodpovedať za svoj obsah a musia byť transparentné z hľadiska vlastníctva a svojich hospodárskych záujmov. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Napriek poklesu „tradičných“ (tlačených a audiovizáulnych) médií v dôsledku masového prístupu k digitálnym a sociálnym médiám sa webové stránky a účty sociálnych médií rozhlasových a televíznych staníc, novín a novinárov intenzívne využívajú, zdieľajú a komentujú občanmi online. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Hoci vo svetovom rebríčku slobody tlače (10) za rok 2019 dominujú európske krajiny na najvyšších miestach „dobrej“ situácie v oblasti slobody tlače (9 členských štátov EÚ patrí medzi 15 krajín s „dobrou slobodou tlače“) a žiadna z nich nepatrí do najhoršej kategórie „veľmi vážna situácia“, 12 členských štátov EÚ patrí len do kategórie „pomerne dobrá situácia“, avšak v 6 je označená za „problematickú“ a v jednom členskom štáte EÚ za „ťažkú“. Rastúce násilie a zastrašovanie voči novinárom v členských štátoch EÚ je znepokojujúcim trendom pre európsku demokraciu, rovnako ako akékoľvek politické zasahovanie do médií. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Podľa výsledkov monitorovania plurality médií (11) z roku 2017 je „koncentrácia trhu zdrojom stredného alebo vysokého rizika pre pluralitu médií vo všetkých krajinách EÚ bez výnimky. Ekonomické ťažkosti rôznych tradičných médií [...] naznačujú, že koncentrácia médií je jav, ktorý sa v budúcnosti pravdepodobne nezastaví [...], možný pokles trhovej plurality zostáva všadeprítomným rizikovým prvkom“. EÚ musí prijať antitrustové opatrenia na diverzifikáciu vlastníctva médií a na potláčanie koncentrácie a monopolov v oblasti vlastníctva médií. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Nezávislá žurnalistika je verejným statkom a neschopnosť zabezpečiť rôznorodé a pluralitné médiá predstavuje jasné zlyhanie trhu. Kvalita a rozmanitosť žurnalistiky si vyžaduje posilnenie politickej a hospodárskej nezávislosti a kvality verejnoprávnych médií a ich dlhodobého nezávislého financovania, čo si vyžaduje nové hospodárske/obchodné modely. EÚ by mala viac podporovať verejnoprávne médiá vrátane iniciatív na hľadanie nových a udržateľných modelov financovania. V tejto súvislosti EHSV podporuje návrhy na rozpočtové obdobie 2021 – 2027 zaviesť čiastkovú položku vo výške 61 miliónov EUR pre program Kreatívna Európa zameranú na kvalitnú žurnalistiku vrátane plurality médií a mediálnej gramotnosti (12). Požaduje však oveľa väčšie a strategickejšie verejné investície do profesionálnej žurnalistiky a médií. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | EÚ by tiež mala viac podporovať nezávislé médiá a investigatívnu žurnalistiku vrátane nadnárodných platforiem spolupráce. Mala by tiež podporovať iniciatívy zamerané na hľadanie nových spôsobov financovania kvalitnej žurnalistiky vrátane neziskových modelov a nových sociálne udržateľných a inkluzívnych hospodárskych modelov. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Okrem toho by sa mali systematicky posilňovať, monitorovať a presadzovať vnútroštátne právne predpisy a právne predpisy EÚ proti mediálnym monopolom a dominantnému postaveniu na trhu. Iniciatívy EÚ týkajúce sa monitorovania nezávislosti a vlastníctva médií v Európe, ako je napríklad monitorovanie plurality médií, by sa mali ďalej podporovať. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | EÚ by mala naďalej presadzovať samoregulačné opatrenia a orgány, ako sú etické kódexy a tlačové rady, s cieľom posilniť vysokú úroveň žurnalistiky vrátane digitálnych a sociálnych médií. EÚ musí podporovať rovnaký prístup k informáciám pre všetky médiá a zabrániť svojvoľnému vylúčeniu novinárov z tlačových konferencií a iných vládnych publikácií z politických dôvodov. |
| --- | --- |

2.2.8.

3.   Reagovanie na príležitosti a výzvy, ktoré prinášajú digitálne a sociálne médiá

| 3.1. | Digitálne a sociálne médiá otvárajú občanom rýchlejší prístup k väčšiemu rozsahu informácií a názorov a dávajú im možnosť oveľa jednoduchšie sa zúčastňovať na demokratickej diskusii umožnenej sociálnymi sieťami. Mali by tiež jednotlivcom umožniť prijímať vlastné rozhodnutia o filtrovaní informácií informácií, ktoré chcú získať. V roku 2019 (13) používalo internet až 86 % občanov EÚ27 a 90 % domácností EÚ27 malo prístup na internet, hoci existujú nerovnosti. Na štátnej úrovni sa prístup domácností na internet pohyboval v rozpätí od 98 % v Holandsku po 75 % v Bulharsku, čo stále umožňuje značný dosah (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Napriek tomu, hoci digitálne a sociálne médiá ponúkajú ľuďom viac príležitostí na účasť, existuje ešte väčšia koncentrácia vlastníctva medzi platformami sociálnych médií než medzi tradičnými tlačovými a audiovizuálnymi médiami a komplikované komerčne zamerané tajné algoritmy slúžia na to, aby výrazne filtrovali dostupné informácie o účtoch ľudí. V dôsledku toho môže byť rozsah informácií, ktorým sú ľudia vystavení, v skutočnosti užší než prostredníctvom tradičných tlačových a audiovizuálnych médií. Príchod sociálnych médií viedol k šíreniu dezinformácií – vymyslených príbehov zverejnených z rôznych dôvodov vrátane ovplyvňovania politickej diskusie a výsledkov volieb. Za mnohými dezinformáciami sa skrývajú falošné účty. Výskumníci tvrdia, že v prezidentských voľbách v USA v roku 2016 mali dezinformácie výrazný vplyv na správanie voličov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V rámci iniciatív Komisie na obmedzenie dezinformácií a zabezpečenie transparentných, spravodlivých a dôveryhodných online kampaní pred nedávnymi voľbami do Európskeho parlamentu v septembri 2018 online platformy, sociálne siete a reklamný priemysel (vrátane Facebooku a Twittera) podpísali samoregulačný Kódex postupov (15) s cieľom bojovať proti šíreniu dezinformácií a falošných správ online. Stanovuje širokú škálu záväzkov, od transparentnosti v politickej reklame až po zatvorenie falošných účtov a demonetizáciu šíriteľov dezinformácií (16). Kódex sa považuje za dôležitý pilier akčného plánu Komisie proti dezinformáciám a obsahuje prílohu s najlepšími postupmi signatárov (17). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Všetky platformy prijali opatrenia pred európskymi voľbami prostredníctvom označovania politickej reklamy a uverejňovania knižníc reklamy, v ktorých je možné vyhľadávať (18). Podľa samoregulačnej politiky, ktorú zaviedla spoločnosť Facebook, politické reklamy sa mohli zverejniť len v krajine, v ktorej mali príslušné strany povolenie. Keďže sa ukázalo, že toto pravidlo negatívne ovplyvnilo schopnosť európskych strán viesť kampaň v celej EÚ, bolo prijaté rozhodnutie ad hoc, aby boli európske strany vyňaté z tohto pravidla (19). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V prvých výročných samohodnotiacich správach, ktoré vypracovali signatári kódexu v októbri 2019 (20), a v správe skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA) z júna 2019 (21) sa však uvádza, že nie všetky politické reklamy v archívoch politickej reklamy platforiem boli správne označené ako politická reklama a že archívy stále neposkytovali dostatočné údaje o mikrocielení na divákov s cieľom zabrániť manipulácii voličov a zabezpečiť väčšiu transparentnosť politických kampaní a reklamy vrátane ich zdrojov financovania a väzieb na osobitné záujmové skupiny. Okrem toho signatári kódexu neprijali žiadne spoločné normy, ktoré by výskumným pracovníkom a novinárom umožnili získať prístup k osobným údajom a zároveň rešpektovať právo používateľov na súkromie a súhlas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vzhľadom na zistené nedostatky pri samoregulácii a v súčasnom posúdení Kódexu postupov, ktoré vykonala Komisia, EHSV vyzýva Komisiu, aby prijala legislatívne opatrenia, ak sa dobrovoľný kódex sám osebe ukáže ako nedostatočný na dosiahnutie výrazného pokroku v plnení cieľov Komisie. Samoregulácia v oblasti dezinformácií na internete sa musí výrazne zlepšiť a zároveň je potrebné prijať komplexný prístup, pokiaľ ide o reguláciu v tejto oblasti. Nastal vhodný čas na vypracovanie a predloženie návrhov na reguláciu sociálnych médií a digitálnych platforiem so zameraním na transparentnosť všetkých aspektov politickej reklamy (pravidlá financovania, označovania a zverejňovania) a dezinformácií, a to tak v novom volebnom balíku Komisie, ako aj v európskom akčnom pláne pre demokraciu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podpora online zodpovednosti by sa nemala zameriavať len na opatrenia týkajúce sa transparentnosti, odhaľovanie zdrojov informácií, ale mala by sa venovať aj zodpovednosti subjektov v tomto ekosystéme, ktoré profitujú zo šírenia klamlivého a senzácie chtivého obsahu. Dezinformácie sú príznakom koncentrovaných, nezodpovedných digitálnych trhov, neustáleho sledovania a nezákonného narábania s osobnými údajmi. Spoločnosti s dominantným postavením na trhu pôsobiace v oblasti sociálnych médií vytvárajú zisky tým, že vytvárajú údaje o profilovaní prostredníctvom šírenia obsahu na upútanie pozornosti bez ohľadu na jeho pravdivosť. Tento typ manipulácie s údajmi si vyžaduje plné a riadne presadzovanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov ako prostriedku na zmenu rovnováhy stimulov pre spoločnosti od modelu, ktorý sa opiera o dychtivosť po senzáciách a šok. Ak základný obchodný model samotných platforiem uľahčuje alebo propaguje tento problém, nestačí podporovať platformy, aby prijali mechanizmy na jeho odstránenie alebo overovanie. Okrem toho je potrebné, aby sa vnútroštátne právne predpisy a právne predpisy EÚ zaoberali dominantným postavením na trhu spoločností pôsobiacich v oblasti digitálnych a sociálnych médií a zvážili povinnú interoperabilitu zavedením spoločných protokolov s cieľom umožniť plynulú komunikáciu v rámci platforiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Je potrebné zabezpečiť výraznejšie a širšie zapojenie inštitúcií EÚ, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov, nezávislých médií, sociálnych médií, online platforiem a verejnosti do boja proti dezinformáciám (22). Výbor víta iniciatívu Európskej komisie, ktorú uskutočnilo GR CONNECT, a to vytvoriť Európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií – centrum na vzájomnú spoluprácu overovateľov faktov, akademických a výskumných pracovníkov a aktívne prepojenie s mediálnymi organizáciami a odborníkmi v oblasti mediálnej gramotnosti a na poskytovanie podpory tvorcom politík (23) a zasadzuje sa za investovanie ďalších finančných prostriedkov do jeho posilňovania a rozvíjania. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Predchádzanie škodlivým zásahom do volieb v EÚ na internete

| 4.1. | Ďalšou hrozbou, ktorú umožňuje internet, je jednoduchšie zasahovanie do volieb prostredníctvom falošných účtov, trollov v sociálnych médiách a štátom riadených prostriedkov. Hoci sa veľký dôraz kládol na zahraničné zasahovanie, realita je oveľa zložitejšia: domáce dezinformácie sú prinajmenšom rovnako veľkým problémom a miestne proxy údaje, nové technológie a ďalší vývoj (napríklad používanie uzavretých skupín) stierajú rozdiel medzi zahraničnými a domácimi dezinformáciami. Rusko bolo napríklad obvinené z ovplyvňovania prezidentských volieb v USA v roku 2016, referenda o brexite v Spojenom kráľovstve a niekoľkých nedávnych volieb v EÚ (24), ako aj volieb do Európskeho parlamentu v máji 2019 (25), ale zasahovanie iných domácich a vonkajších aktérov predstavuje rovnako znepokojujúce riziko. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V akčnom pláne Európskej komisie proti dezinformáciám sa uvádza, že „podľa správ viac ako 30 krajín používa dezinformácie a ovplyvňuje činnosti“ (26). Európska služba pre vonkajšiu činnosť zriadila službu (pracovnú skupinu East StratCom) na monitorovanie a odhaľovanie „pro-kremeľských“ dezinformácií prostredníctvom jej osobitnej webovej stránky (27), ako aj pracovných skupín pre strategickú komunikáciu zameraných na západný Balkán a juh. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iniciatíva ESVČ na vytvorenie systému rýchleho varovania – v podstate siete vládnych úradníkov členských štátov pracujúcich na dezinformáciách – je vítaná a zaslúži si, aby sa posilnila a rozšírila, pričom členské štáty by mali zabezpečiť úzku výmenu informácií medzi systémom rýchleho varovania a nedávno zavedenými národnými volebnými sieťami, ktoré by v zásade mali zahŕňať aj špecializované organizácie občianskej spoločnosti a overovateľov faktov. V budúcnosti by sa mala zabezpečiť aj pravidelná výmena informácií medzi systémom včasného varovania a štruktúrami strediska pre monitorovanie digitálnych médií v každej krajine a v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vzhľadom na význam mechanizmov prevencie zásahov pre európsku demokraciu by sa mala rozšíriť a posilniť práca v rámci iniciatív Európskej služby pre vonkajšiu činnosť zameraných na boj proti šíreniu dezinformácií vrátane monitorovania a potláčania dezinformácií z iných krajín a regiónov a intenzívnej výmeny informácií s ostatnými podobnými mechanizmami prevencie, ako sú mechanizmy vytvorené v Kanade a Austrálii. Zároveň je potrebné výrazne posilniť opatrenia EÚ proti domácemu šíreniu dezinformácií, a to komplexným spôsobom, ktorý umožní včasné monitorovanie, posilní profesionálnu žurnalistiku a podporí mediálnu gramotnosť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV poukazuje na to, že v prípade krízy súvisiacej s ochorením COVID-19, ktorá vypukla po vypracovaní tohto stanoviska, je ešte naliehavejšie, aby Komisia prijala ďalšie opatrenia na boj proti dezinformáciám súvisiacim s príčinami, šírením a liečbou tejto infekcie, ktoré môžu mať škodlivý vplyv na verejné zdravie. Ak nebude obsah informácií súvisiacich s touto pandémiou v sociálnych médiách riadne monitorovaný a sprostredkovaný, mohlo by to viesť k škodlivým formám správania a šíreniu paniky, čo by ohrozilo zdravie spoločenstva. EHSV žiada Európsku komisiu, aby pri riešení závažného vplyvu takýchto dezinformácií, ktoré prichádzajú tak z domácich, ako aj zo zahraničných zdrojov (28), bola ostražitá a spolupracovala s členskými štátmi a sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Zlepšovanie mediálnej gramotnosti a občianskeho vzdelávania Európanov

| 5.1. | Systematické presadzovanie mediálnej gramotnosti a aktívneho občianstva medzi Európanmi je nevyhnutné na upevnenie odolnosti EÚ voči antidemokratickým tendenciám a hrozbám. EHSV požaduje nový impulz v činnostiach zameraných na vzdelávanie ľudí o EÚ v novom politickom cykle inštitúcií EÚ, ako sa uvádza v jeho nedávnych stanoviskách (29). EHSV považuje Parížsku deklaráciu z roku 2015 (30) a odporúčanie Rady (31) z roku 2018 za jasný mandát od členských štátov podporovaných uznesením EP z roku 2016 (32), aby sa vyučovanie a získavanie vedomostí o Európskej Únii pevne zaradili do politického programu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné zaviesť do praxe prvú zásadu Európskeho piliera sociálnych práv, ktorou je zabezpečiť, aby všetci v Európe mali právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie (33) a odporúča začleniť vzdelávanie o EÚ a budovanie identity EÚ do stratégie EÚ2030 a strategického rámca ET2030, ako aj do procesu európskeho semestra (v rámci príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny), a to za predpokladu, že budú k dispozícii presné systematické údaje (34). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | S cieľom prispieť k ďalšej politickej podpore pre posilnenie vzdelávania o EÚ EHSV požaduje, aby sa vytvorila na európskej úrovni skupina odborníkov na vysokej úrovni „Vyučovanie o Európe“, v ktorej by boli zastúpené členské štáty a vedúci experti v oblasti vzdelávania. Táto skupina by mohla predkladať politické návrhy a odporúčania na diskusiu ministrov školstva, z ktorej by mohli vyplynúť závery Rady. Skupina by tiež mohla iniciovať prevádzkové zlepšenia, ako je napríklad centrálna online platforma so zoznamom existujúcich učebných materiálov vytvorených prostredníctvom projektov financovaných EÚ a vnútroštátnych učebných osnov, ako to navrhuje EHSV. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV sa domnieva, že ako východisko pre komplexnejšie politické opatrenia je potrebné uskutočniť na základe štúdie Learning Europe at School (Vyučovanie o Európe v školách) z roku 2013 (35) nový rozhodujúci výskum súčasnej situácie v členských štátoch, pokiaľ ide o vzdelávanie o EÚ na školách a odbornú prípravu a kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov, ako aj vzdelávacie programy EÚ, ktoré vypracovala občianska spoločnosť a sociálni partneri (36). Okrem toho je potrebné komplexné preskúmanie vzdelávacích kapacít a zdrojov financovania s cieľom rozvíjať zručnosti v oblasti aktívneho občianstva medzi dospelými v EÚ v súlade s revidovaným rámcom EÚ kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (37). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Európska občianska spoločnosť a sociálni partneri dôrazne obhajovali primerané financovanie občianskeho vzdelávania o záležitostiach EÚ, kultúre a občianstve ako doplnok vnútroštátnych zdrojov. EÚ by mala podporovať členské štáty, aby zabezpečili, že vedúci pracovníci škôl, učitelia a ďalší pedagogickí pracovníci budú lepšie pripravení podporovať kritické myslenie, demokratické hodnoty a ľudské práva, občiansku angažovanosť a zodpovedné využívanie nových technológií. Mali by sa posilniť a rozšíriť programy, ktoré poskytujú podporu mobilite pre výmeny učiteľov, akademických pracovníkov a študentov s cieľom pomôcť im pri získavaní skúseností s hodnotami EÚ, ako je demokracia, sloboda a tolerancia v iných vzdelávacích prostrediach a v iných členských štátoch EÚ (38). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Mediálna gramotnosť pre všetky generácie v spoločnosti, ako aj odborná príprava novinármi a pre novinárov by sa mala dôrazne propagovať a finančne podporovať zo strany EÚ v členských štátoch EÚ systematickým spôsobom a v úzkej spolupráci s vnútroštátnymi vzdelávacími inštitúciami a nezávislými národnými agentúrami zodpovednými za reguláciu médií. Cieľom je dosiahnuť rýchly a rozsiahly pokrok smerujúci k vyššej mediálnej gramotnosti Európanov vzhľadom na rastúce hrozby, ktoré predstavujú rozšírené a často zlomyseľné dezinformácie. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EÚ by mala včas poskytnúť členským štátom podporu v ich úsilí o splnenie ich novej mediálnej povinnosti presadzovať rozvoj zručností mediálnej gramotnosti a prijímať na tento účel opatrenia vrátane nových vzdelávacích programov a účinného dohľadu nad platformami na zdieľanie videí, ako sa vymedzuje v nedávno revidovanej smernici o audiovizuálnych mediálnych službách. V tejto súvislosti EHSV očakáva jasné usmernenia skupiny odborníkov pre mediálnu gramotnosť, ktorí sa stretnú 30. marca 2020 v Záhrebe (Chorvátsko) počas druhého Týždňa mediálnej gramotnosti – novej celoeurópskej iniciatívy na zvyšovanie povedomia, ktorá sa začala minulý rok. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Zabezpečenie väčšej inkluzívnosti európskych volieb

| 6.1. | Rôzne sociálne skupiny v EÚ môžu byť ohrozené vylúčením z volieb – osoby so zdravotným postihnutím, etnické menšiny (najmä Rómovia), transeurópsky migrujúci pracovníci a prisťahovalci, ako aj chudobné, nezamestnané, nevzdelané a vidiecke vrstvy spoločnosti. Vzhľadom na skutočnosť, že polovica Európanov sa stále na voľbách do Európskeho parlamentu nezúčastňuje, treba v rámci pripravovaných politických iniciatív riešiť štrukturálne nerovnosti, ktoré ovplyvňujú volebné správanie, s cieľom posilniť európsku demokraciu a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie pre všetkých Európanov v nadchádzajúcich európskych voľbách. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ako vyplýva z analýzy v podrobnej informačnej správe EHSV z marca 2019 (39), mnoho ľudí vo všetkých 27 krajinách EÚ sa nemôže zúčastniť na európskych voľbách z dôvodu právnych a organizačných prekážok, ktoré osobám so zdravotným postihnutím znemožňujú uplatniť ich politické práva. Približne 800 000 Európanov zo 16 členských štátov nemá z dôvodu vnútroštátnych pravidiel nárok na účasť na voľbách do EP z dôvodu ich zdravotného postihnutia alebo psychických problémov, zatiaľ čo ďalšie milióny Európanov nemajú možnosť hlasovať z dôvodu organizačných opatrení (technické prekážky), ktoré nezohľadňujú potreby vyplývajúce z ich zdravotného postihnutia. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV navrhuje, aby sa v novom balíku reformy volebného systému a v európskom akčnom pláne pre demokraciu prijal „plán EÚ na dosiahnutie inkluzívneho volebného procesu“ so sprievodným návrhom na financovanie s cieľom podporiť členské štáty pri potrebnej modernizácii volebných orgánov vrátane technologických úprav a podporných služieb pre znevýhodnené sociálne skupiny, ktoré v danom vnútroštátnom kontexte majú tendenciu byť vylúčené z volebného procesu a prejavujú nižšie úrovne politickej účasti. Tento plán by mal vychádzať z podrobného zmapovania prekážok, ktorým čelia rôzne sociálne skupiny ohrozené vylúčením z volebného procesu, vykonaného v spolupráci s vnútroštátnymi volebnými orgánmi, inštitúciami ombudsmanov a príslušnými vnútroštátnymi organizáciami občianskej spoločnosti a ich európskymi sieťami. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Platná legislatíva EÚ už pokrýva mnohé aspekty spojené s voľbami do EP. Zahrnúť do nej aj záruky týkajúce sa možností voľby pre osoby so zdravotným postihnutím by teda nemalo predstavovať žiaden formálny problém. Podľa EHSV, keby sa zaviedli do praxe osvedčené postupy používané vo všetkých krajinách, vytvoril by sa ideálny systém, v ktorom by každý Európan so zdravotným postihnutím nielenže mal v plnej miere možnosť voliť, ale mohol by si tiež vybrať spôsob voľby, ktorý mu najviac vyhovuje. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Preto v súvislosti s nadchádzajúcou politickou diskusiou o reforme európskeho volebného systému a novým európskym akčným plánom pre demokraciu EHSV navrhuje, aby sa okrem komplexnejších opatrení stanovených v navrhovanom „pláne EÚ na dosiahnutie inkluzívneho volebného procesu“ zvážila právna iniciatíva, ktorá by stanovila minimálne normy pre osoby so zdravotným postihnutím. Návrh by sa mal vypracovať prostredníctvom politického dialógu s vnútroštátnymi volebnými orgánmi, expertmi na sociálne začlenenie a voľby a s organizáciami občianskej spoločnosti zastupujúcimi osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Nabádanie európskych politických strán k zameraniu na občanov a k zodpovednosti

| 7.1. | Ako je definované v Maastrichtskej zmluve z roku 1992, „politické strany na európskej úrovni sú dôležitým faktorom integrácie v rámci Únie. Prispievajú k formovaniu európskeho povedomia a k vyjadreniu politickej vôle občanov Únie.“ Pomerne nedávny a postupný rozvoj európskych politických strán ako nadnárodných politických aktérov s integrovanými štruktúrami správy vecí verejných, ktoré môžu priniesť koherentné politické programy a mobilizovať voličov v celej EÚ, predstavuje štrukturálnu výzvu pre politickú účasť Európanov. Konkrétne, regulačný rámec pre riadenie a financovanie európskych strán sa vyvinul len od nadobudnutia platnosti Zmluvy z Nice v roku 2003 a zostáva pomerne obmedzený z hľadiska organizačnej a programovej súdržnosti, čo by malo viesť k schopnosti európskych strán formovať a posilňovať politickú integráciu EÚ na základe spoločných hodnôt a zapojenia verejnosti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ďalšie nariadenie by sa malo usilovať o stimulovanie aktívnej podpory hodnôt EÚ zo strany európskych politických strán, ich nadnárodnej politickej súdržnosti a organizačných kapacít s cieľom zapojiť ľudí v rámci ich veľmi rozmanitých národných členských strán aj mimo nich v mnohých rôznych častiach EÚ. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | V tejto súvislosti EHSV víta návrh Komisie lepšie presadzovať právny záväzok európskych strán dodržiavať základné hodnoty EÚ vyjadrené v článku 2 ZEÚ, ktoré sa vzťahujú aj na ich národných členov. Týka sa to hodnôt presadzovaných v ich politických programoch a kampaniach, ako aj ich interných postupov v oblasti rodovej rovnosti a nediskriminácie a dodržiavania zásad právneho štátu a boja proti korupcii. Ak to bude potrebné, Komisia by mohla požiadať Úrad pre európske politické strany a európske politické nadácie, aby overil súlad s podmienkami stanovenými v nariadení (40). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | V rámci ďalších regulačných opatrení by sa mala zohľadniť súčasná politická diskusia a politické návrhy vrátane celej škály politických nápadov týkajúcich sa rozvoja európskych strán tak, aby boli bližšie k európskej verejnosti a zodpovednejšie voči nej, napríklad prostredníctvom vyhlásení národných strán o ich zamýšľanom členstve v európskej strane, zoznamov nadnárodných strán, transparentného získavania finančných prostriedkov a kampaní, individuálneho členstva, informácií na miestnej úrovni pre občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov a zodpovednosti za politický obsah, ktorý zjavne oslabuje spoločné hodnoty EÚ (41). Tieto otázky by sa mali zaradiť do programu Konferencie o budúcnosti Európy, ktorá možno poskytne významnú príležitosť na široké a informované zapojenie občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov a európskej verejnosti do demokratickej reformy EÚ. |
| --- | --- |

7.4.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/1f2a7ac7-d8f7-11e9-9c4e-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search. Malo by sa poznamenať, že účasť európskych občanov na voľbách od začiatku 90. rokov klesla, čo dokazuje pokles v tzv. nových členských štátoch o 20 % a v tzv. starých členských štátoch o 10 %.

1

(2)  Volebná účasť na voľbách do Európskeho parlamentu dosiahla 45 % v roku 2004, 43 % v roku 2009, 42,6 % v roku 2014 a potom v roku 2019 stúpla na 50,66 %, čo bolo prvýkrát od roku 1979, že počet voličov vzrástol v porovnaní s voľbami v minulosti. Zdroj: https://blogs.eurac.edu/eureka/david-vs-goliath-of-voter-turnout-why-is-the-participation-in-eu-elections-so-low/.

2

(3)  https://medium.com/we-are-the-european-journalism-centre/more-than-meets-the-eye-tips-to-find-eu-funding-for-journalism-92f3f1143042.

3

(4)  Akčný plán EÚ v oblasti dezinformácií EU https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018JC0036&qid=1582123652083&from=SK.

4

(5)  Ú. v. C 282, 20.8.2019, s. 39, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade — Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii – Súčasný stav a možné nasledujúce kroky, 3. apríla 2019.

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_18_5681.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/at-your-service/files/be-heard/eurobarometer/2019/election2019/EB915_SP_EUROBAROMETER_POSTEE19_FIRSTRESULTS_EN.pdf.

7

(8)  Ide o zistenia z rovnakého zdroja ako vyššie – prieskum EÚ po voľbách z júna 2019 – ktorý zahŕňal 22 464 respondentov.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 53.

9

(10)  https://rsf.org/en/world-press-freedom-index.

10

(11)  https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2017-2/.

11

(12)  https://medium.com/we-are-the-european-journalism-centre/more-than-meets-the-eye-tips-to-find-eu-funding-for-journalism-92f3f1143042.

12

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tin00028/default/table?lang=en.

13

(14)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tin00134/default/table?lang=en.

14

(15)  https://ec.europa.eu/commission/news/code-practice-against-disinformation-2019-jan-29_en.

15

(16)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/code-practice-disinformation.

16

(17)  V správe o pokroku uverejnenej v júni 2019 sa okrem iného uvádza, že „v prvom štvrťroku 2019 zablokoval Facebook 2,2 miliardy falošných účtov a uskutočnil konkrétne kroky voči 1 574 EÚ stránkam, skupinám a účtom zapojeným do nedôveryhodného správania zameraným na členské štáty EÚ a voči 168 takýmto stránkam, skupinám a účtom mimo EÚ“, zatiaľ čo „Twitter ohlásil, že zamietol 6 018 reklám zameraných na EÚ pre porušenie jeho politiky neprípustných praktík v obchodnej reklame, ako aj“ približne 10 000„reklám zameraných na EÚ z dôvodu porušenia jeho politiky kvalitnej reklamy.“

17

(18)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/action-plan-against-disinformation-report-progress.

18

(19)  https://twitter.com/alemannoEU/status/1119270730280132610.

19

(20)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/annual-self-assessment-reports-signatories-code-practice-disinformation-2019.

20

(21)  http://erga-online.eu/wp-content/uploads/2019/06/ERGA-2019-06_Report-intermediate-monitoring-Code-of-Practice-on-disinformation.pdf.

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018JC0036&from=SK.

22

(23)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/commission-launches-call-create-european-digital-media-observatory.

23

(24)  https://carnegieendowment.org/files/CP_333_BrattbergMaurer_Russia_Elections_Interference_FINAL.pdf.

24

(25)  https://www.politicalcapital.hu/pc-admin/source/documents/pc_russian_meddling_ep2019_eng_web_20190520.pdf.

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018JC0036&from=SK.

26

(27)  https://euvsdisinfo.eu/.

27

(28)  https://www.disinfo.eu/coronavirus/.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 52, Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 68.

29

(30)  Parížska deklarácia, 17. 3. 2015.

30

(31)  Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o presadzovaní spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby (Ú. v. EÚ C 195, 7.6.2018, s. 1).

31

(32)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 12. apríla 2016 o získavaní vedomostí o EÚ v škole (Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 57).

32

(33)  Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 68.

33

(34)  Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 68.

34

(35)  https://op.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/83be95a3-b77f-4195-bd08-ad92c24c3a3c.

35

(36)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 52.

36

(37)  Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1).

37

(38)  https://www.csee-etuce.org/images/attachments/ST_Citizenship_2018.pdf.

38

(39)  Informačná správa EHSV na tému Právo osôb so zdravotným postihnutím voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu v praxi, 20. marca 2019.

39

Právo osôb so zdravotným postihnutím voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu v praxi

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/DOC/?uri=CELEX:52019DC0343&from=EN.

40

(41)  https://www.idea.int/sites/default/files/publications/reconnecting-european-political-parties-with-european-union-citizens.pdf; https://carnegieeurope.eu/2019/11/06/six-ideas-for-rejuvenating-european-democracy-pub-80279; https://euroflections.se/globalassets/ovrigt/euroflections/euroflections_v3.pdf.

41

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/36

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Financovanie prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a výzvy súvisiace s adaptáciou na zmenu klímy

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 311/04)

| Spravodajca: | Toni VIDAN (HR/III) |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Dimitris DIMITRIADIS (EL/I) |

Spravodajca:

Toni VIDAN (HR/III)

Pomocný spravodajca:

Dimitris DIMITRIADIS (EL/I)

| Konzultácia | chorvátske predsedníctvo Rady EÚ, 10. 9. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 27. 5. 2020 |
| Prijaté v pléne | 11. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 227/0/2 |

Konzultácia

chorvátske predsedníctvo Rady EÚ, 10. 9. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

27. 5. 2020

Prijaté v pléne

11. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

227/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV rozhodne víta a podporuje nedávne závery Európskej rady a oznámenie o európskej zelenej dohode (1), ktorých spoločným cieľom je prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo „dosiahnutím klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 výbor už vyzval na bezprecedentnú solidaritu medzi členskými štátmi a vypracovanie komplexného európskeho plánu na oživenie hospodárstva, ktorý by členským štátom EÚ a jej občanom, podnikom a pracovníkom umožnil čo najlepšie reagovať na dôsledky pandémie COVID-19 a vybudovať udržateľnejšie a odolnejšie európske hospodárstvo (2). Vďaka Európskemu nástroju obnovy vo výške 750 miliárd EUR, ako aj cielenému navýšeniu dlhodobého rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027 sa celková finančná kapacita rozpočtu EÚ zvýši na 1,85 bilióna EUR. Okrem podpory hospodárskeho oživenia sa zameriava na európsku zelenú dohodu a digitalizáciu s cieľom podporiť zamestnanosť a rast, zvýšiť odolnosť spoločnosti a zlepšiť stav životného prostredia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje uznesenie Európskeho parlamentu prijaté 17. apríla 2020 prevažnou väčšinou hlasov, aby sa európska zelená dohoda dostala do centra pripravovaného balíka EÚ na obnovu a rekonštrukciu, aby sa mohlo „naštartovať hospodárstvo, zlepšiť jeho odolnosť a vytvoriť pracovné miesta a zároveň pomáhať pri ekologickej transformácii a udržateľnom hospodárskom a sociálnom rozvoji“ (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje investičný plán európskej zelenej dohody ako prvý z kľúčových finančných pilierov prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, ako aj Mechanizmus spravodlivej transformácie (4). EHSV považuje tieto iniciatívy za prvý krok správnym smerom a naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby zaviedli transparentné a participatívne postupy na prípravu ďalších krokov, ktorými by sa zabezpečila efektívna účasť všetkých zainteresovaných strán a zosúladenie s obnovou a so spravodlivým prechodom na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky (5). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na bezprecedentnú krízu, ktorej čelíme, EHSV požaduje ambiciózny plán rekonštrukcie v súlade s Parížskou dohodou. Jeho kľúčovou súčasťou by mal byť rozpočet na opatrenia v oblasti klímy, ktorý by sa rovnal aspoň predchádzajúcemu zistenému nedostatku investícií vo výške približne 300 miliárd EUR ročne a ktorého významnou prioritou by bola podpora decentralizovaných projektov dekarbonizácie spoločne navrhnutých a vlastnených občanmi, MSP, energetickými spoločenstvami a miestnymi a regionálnymi verejnými subjektmi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je pevne presvedčený, že prechod a rekonštrukcia po skončení pandémie COVID-19 musia byť spravodlivé a viesť k spravodlivejšej a udržateľnejšej EÚ, v opačnom prípade skončia fiaskom, čo by malo závažné dôsledky pre celý európsky projekt. Domnievame sa, že kľúčovým prvkom spravodlivého prechodu je začlenenie občanov, pracovníkov, komunít a MSP, najmä v nedostatočne rozvinutých vidieckych regiónoch EÚ, a to v politickej, sociálnej a hospodárskej rovine a bez diskriminácie členských štátov, ktoré v súčasnosti nie sú členmi eurozóny. Zásadný význam má zavedenie súboru kritérií, ktorými sa zabezpečí spravodlivý prechod, pričom musia byť zapojené zainteresované subjekty na všetkých úrovniach. EHSV sa už do tejto diskusie zapojil (6). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje, že spravodlivým prechodom a rekonštrukciou po skončení pandémie COVID-19 sa musí zabezpečiť, aby sa spotrebitelia a komunity stali aktívnymi výrobcami-spotrebiteľmi udržateľných výrobkov a služieb v energetike a doprave. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva na urýchlené odstránenie prekážok brániacich prerozdeľovaniu verejných a súkromných zdrojov, najmä existujúcich priamych a nepriamych dotácií pre odvetvie fosílnych palív, ako aj fiškálnych a daňových prekážok. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV podporuje silný mandát Európskej komisie na vypracovanie novej stratégie EÚ pre adaptáciu a žiada, aby sa kládol rovnaký dôraz na financovanie zmierňujúcich a adaptačných opatrení. EHSV sa domnieva, že inkluzívna politická diskusia o vývoji inovačných finančných mechanizmov na zavádzanie adaptačných opatrení a účelových fondov na spravodlivú adaptáciu by sa mala uskutočniť čo najskôr. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada výrazné zvýšenie dostupných finančných prostriedkov, spustenie programu zameraného na mládež s názvom Európsky zbor solidarity pre oblasť klímy a získanie prostriedkov na zabezpečenie spolupráce medzi miestnymi samosprávami a organizovanou občianskou spoločnosťou pri rozvoji projektov nízkouhlíkovej energetiky a dopravy, ktoré budú iniciovať aj vlastniť komunity. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že európskou zelenou dohodou by sa mala zaistiť bezpečnosť a medzinárodná konkurencieschopnosť EÚ, a najmä MSP, ktoré čelia väčšej konkurencii z krajín s rýchlo sa rozvíjajúcou ekonomikou, a súhlasí s návrhmi na zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod a všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV vypracováva toto stanovisko na žiadosť chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ a vyjadruje potešenie nad tým, že predsedníctvo má v úmysle podnietiť na úrovni EÚ diskusiu o zlepšení finančných opatrení v súvislosti s uspokojovaním rastúcich potrieb prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a reakciou na adaptáciu na zmenu klímy. Neskôr počas prípravy tohto stanoviska svetom a EÚ otriasla pandémia COVID-19, a preto sa do stanoviska snažíme zapracovať niektoré počiatočné reakcie na túto novú realitu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zažívame katastrofu, ktorá postihla ľudstvo so stratami na životoch, veľkým šírením ochorenia, sociálnymi ťažkosťami a ubúdaním pracovných miest v bezprecedentnom rozsahu. Ak ju budeme riešiť nesprávne, hrozí, že budeme čeliť rovnako závažný dôsledkom ako po veľkej hospodárskej kríze v roku 1929. Ak ju budeme riešiť správne, EÚ ju môže zvládnuť ako celok, môže zachrániť životy a zachovať spoločenský blahobyt, transformovať naše sociálno-ekonomické modely tak, aby boli zamerané na ľudí a prírodu a posilnili globálne partnerstvo za udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV rozhodne víta a podporuje nedávne závery Európskej rady a oznámenie o európskej zelenej dohode (7), ktorých spoločným cieľom je prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo „dosiahnutím klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050“. Podporuje investičný plán európskej zelenej dohody ako prvý z kľúčových finančných pilierov spolu s Mechanizmom spravodlivej transformácie zameraným na podporu pracovníkov a občanov v regiónoch, ktoré tento prechod zasiahne najviac (8). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dôkazy nesporne svedčia o tom, že čelíme stavu klimatickej núdze, existenčnej strate biodiverzity, spoločensky neprijateľným zdravotným rizikám spôsobeným chemickými látkami a znečistením ovzdušia, ako aj nesmiernemu znečisteniu oceánov plastmi. Vedecký výskum naznačuje, že výskyt nových ľudských ochorení je úzko spojený s tými hnacími silami environmentálnej krízy, ktoré sa majú riešiť uprednostňovaním environmentálnych opatrení prostredníctvom európskej zelenej dohody (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Okrem existenčných environmentálnych kríz čelíme aj veľkej a rastúcej nerovnosti, demografickým krízam, politickému radikalizmu, ako aj klesajúcej dôvere vo vlády, v správu vecí verejných a tvorbu politiky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na viaceré nedostatky našich hospodárskych systémov a systémov riadenia vrátane limitov trhového hospodárstva a vyzdvihla význam efektívnych štátnych inštitúcií a silných systémov verejného zdravotníctva. Zároveň umožnila ľuďom, aby prehodnotili svoje vnímanie toho, čo je dôležité. Je naliehavo potrebné preskúmať vplyv úrovne výroby a spotreby a zamerať sa na spravodlivé mzdy za nevyhnutnú prácu (napr. verejné služby, ako je zdravotníctvo), daňové a mzdové politiky a nové nástroje, ako je všeobecný základný príjem, ako to EHSV požadoval vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Podnikatelia v EÚ čoraz viac vnímajú prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a obnovu po skončení pandémie COVID-19 ako príležitosť na rozvoj a spôsob, ako do Európy vrátiť produktívne pracovné miesta. Sedem popredných európskych energetických spoločností vo svojom nedávnom liste adresovanom ministrom členských štátov EÚ zodpovedným za životné prostredie a klímu vyzvalo Európsku úniu zvýšiť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 tak, aby sa dosiahlo zníženie aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 a došlo k zosúladeniu s nákladovo efektívnou trajektóriou do roku 2050 (11). Zoskupenie Energy Transitions Commission vyzýva vlády krajín sveta, aby „prostriedky na hospodárske stimuly vynakladali rozumne a investovali do hospodárstva budúcnosti“ (12). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Zvýšenie ambícií v oblasti klímy, nové finančné zdroje na spravodlivý prechod, rekonštrukciu a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030

| 3.1. | Aby sa zabezpečila primeraná mobilizácia nových finančných zdrojov na naliehavé klimatické opatrenia a zlepšilo využívanie súčasných prostriedkov, je absolútne nevyhnutné zaviesť ambiciózny politický program so sprísnenými cieľmi na roky 2030 a 2050. EHSV preto súhlasí s požiadavkou, aby sa Európska únia zaviazala dosiahnuť do roku 2050 emisnú neutralitu a zodpovedajúco upravila svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 55 % v porovnaní s rokom 1990. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV je pevne presvedčený, že prechod a rekonštrukcia po skončení pandémie COVID-19 musia byť spravodlivé a viesť k spravodlivejšej EÚ, v opačnom prípade skončia fiaskom, čo by malo závažné dôsledky pre celý európsky projekt. Domnievame sa, že kľúčovým prvkom spravodlivého prechodu je začlenenie občanov, pracovníkov, komunít a MSP, najmä v nedostatočne rozvinutých vidieckych regiónoch EÚ, a to v politickej, sociálnej a hospodárskej rovine a bez diskriminácie členských štátov, ktoré v súčasnosti nie sú členmi eurozóny. Na dosiahnutie tohto začlenenia je nevyhnutné spravodlivé rozdelenie finančných prostriedkov z budúceho rozpočtu na opatrenia v oblasti klímy. Musíme proaktívne zabrániť nasmerovaniu väčšiny zdrojov na silné zainteresované subjekty, ktoré majú zdroje a potenciál na vypracovanie projektov financovateľných bankami. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila aktívne zapájanie všetkých zainteresovaných strán – miestnych spoločenstiev, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov, priemyslu, vzdelávacích inštitúcií atď. – do ďalšieho rozpracovávania a uplatňovania európskej zelenej dohody a plánu obnovy a rekonštrukcie po skončení pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Po prvých krokoch, ktoré predstavujú európska zelená dohoda a súvisiaci investičný plán, a vzhľadom na bezprecedentnú krízu, ktorej čelíme, EHSV víta fond na obnovu, ktorý disponuje prostriedkami v dostatočnej výške, a požaduje ambiciózny plán rekonštrukcie v súlade s Parížskou dohodou. Jeho kľúčovou súčasťou by mal byť rozpočet na opatrenia v oblasti klímy, ktorý by sa rovnal aspoň predchádzajúcemu zistenému nedostatku investícií vo výške približne 300 miliárd EUR ročne a ktorého významnou prioritou by bola podpora decentralizovaných projektov dekarbonizácie spoločne vlastnených občanmi, MSP, energetickými spoločenstvami a miestnymi a regionálnymi verejnými subjektmi. EHSV už vypracoval návrhy tejto mobilizácie finančných prostriedkov vo svojej výzve na vytvorenie paktu financie – klíma (13) a v tomto stanovisku predloží niekoľko ďalších. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Súbežne s tým a s cieľom vytvoriť optimálnu kombináciu mechanizmov na mobilizáciu prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti klímy v budúcnosti sa EHSV domnieva, že je potrebné dôkladne a transparentne posúdiť objem finančných prostriedkov potrebných na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030. Mala by sa otvoriť aj inkluzívna politická diskusia o udržateľnosti a spravodlivom prechode v rámci demografickej, technologickej a fiškálnej/verejnej politiky, pričom zásadným východiskom by mala byť budúca správa EEA (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV už požadoval Európsky pakt financie – klíma, vďaka ktorému by sa „kapitál, ktorý by mohol zapríčiniť novú finančnú bublinu, vrátil do opatrení boja proti zmene klímy a do reálnej ekonomiky. Takisto musí byť predmetom nového financovania, najmä pre MSP.“ Medzi zdroje navrhovaného financovania okrem iného patrí:






  — | presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“ a propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“ a propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“,

| — | použiť kvantitatívne uvoľňovanie Európskou centrálnou bankou (ECB) ako zdroj financovania, |
| --- | --- |

—

použiť kvantitatívne uvoľňovanie Európskou centrálnou bankou (ECB) ako zdroj financovania,

| — | stanoviť kritériá udržateľných investícií. |
| --- | --- |

—

stanoviť kritériá udržateľných investícií.

Napríklad pakt financie – klíma predstavuje príležitosť na to, aby sa súbežne riešila problematika klimatickej krízy, nedostatku kvalitných pracovných miest a pochybností o európskom projekte. Jeho súčasťou sú dva nástroje: európska banka pre klímu a biodiverzitu a európsky fond pre klímu a biodiverzitu. Spolu by sa z nich mohla vytvoriť Európska klimatická banka.

| 3.7. | EHSV víta a podporuje oznámenie EIB o zámere podporiť v rokoch 2021 až 2030 investície do opatrení v oblasti klímy a do environmentálnej udržateľnosti vo výške 1 bilióna EUR. Avšak podľa súčasných pravidiel môže mať EIB väčšie ročné úverové portfólio. Ak EÚ alebo ECB poskytnú EIB viac rozpočtových záruk, jej ročné portfólio by sa mohlo ešte viac zvýšiť. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby zreformovali pravidlá Paktu stability a rastu tak, aby tzv. zlaté pravidlo umožňovalo viac investícií do opatrení v oblasti klímy na štátnej úrovni, ktoré by boli ako súčasť rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy vylúčené z výpočtu rozpočtových deficitov, pričom by sa zabezpečili primerané záruky proti zneužitiu (15). Niektoré počiatočné možnosti sa spomínajú už vo výročnej správe Európskej fiškálnej rady za rok 2019 (16) a teraz by sa mali podrobnejšie rozpracovať a zaviesť do praxe. EHSV navrhuje členským štátom EÚ, aby počas pozastavenia Paktu stability a rastu v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 v maximálnej možnej miere využívali dostupné rozpočtové prostriedky na podporu investícií do opatrení v oblasti klímy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyzýva ECB, aby zohrávala dôležitú úlohu pri priamom a nepriamom financovaní opatrení v oblasti klímy. Okrem vplyvu svojho programu nákupu aktív a núdzového pandemického programu nákupu aktív môže ECB prijatím príslušného nariadenia a vykonávaním svojich regulačných právomocí, ako aj koordináciou s centrálnymi bankami mimo eurozóny v rámci Európskeho systému centrálnych bánk nabádať centrálne banky, aby nasledovali jej príklad, čím by pozitívne ovplyvnili financovanie opatrení v oblasti klímy. Kapitálové podiely by sa mohli aktívnejšie využívať aj uplatňovaním priaznivých režimov na úvery a investície, ktoré sa v rámci taxonómie EÚ považujú za ekologické. ECB by mala byť schopná „poskytovať [...] likviditu prostredníctvom ďalších nekonvenčných menových opatrení“ (17), pričom zabezpečenie tejto likvidity bez ohľadu na požadovaný objem by malo mať pozitívny vplyv na opatrenia v oblasti klímy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Jedným zo spôsobov, ako zvýšiť objem prostriedkov na financovanie opatrení v oblasti klímy, sú zelené dlhopisy, ktoré by vydával verejný aj súkromný sektor a ktoré by boli zakotvené v silnom regulačnom rámci založenom na taxonómii EÚ pre udržateľné investície. Systémy na podporu tohto úsilia sú naliehavo potrebné. Európska investičná banka môže zohrávať ešte významnejšiu úlohu, a to dvojakým spôsobom: poskytovaním úverov na projekty, ktoré prispievajú k opatreniam v oblasti klímy, vo forme priamych investícií a zintenzívnením vydávania zelených dlhopisov. Tieto dlhopisy by potom mohla Európska centrálna banka odkúpiť pomocou svojho programu nákupu aktív, a to s oveľa väčšou hodnotou, než mali predtým. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Keďže v konečnom dôsledku budú veľkú väčšinu investícií uskutočňovať občania a súkromný sektor, EHSV poukazuje na význam environmentálnych fiškálnych opatrení a všetkých aspektov stanovovania cien uhlíka ako kľúčového nástroja na dosiahnutie ziskovosti udržateľných investícií. Chceli by sme tiež zdôrazniť, že „kombinácia stanovovania cien uhlíka a zelených dlhopisov zlepšuje vplyv na životné prostredie, akumuláciu kapitálu a udržateľnosť dlhu [...] a z medzigeneračného hľadiska sa javí spravodlivejšia“ (18). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ďalším možným zdrojom financovania by mohli byť sekuritizácie kryté portfóliom kolaterálu zloženým z úverov rôzneho druhu (skupiny kolaterálu), ktoré by mohli zahŕňať „zelené“ a prípadne „hnedé“ aktíva. Ak budú výnosy slúžiť na financovanie ekologických projektov, pôjde o „zelenú“ sekuritizáciu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zostavenie súboru investičných projektov, ktoré budú zodpovedať strategickým cieľom EÚ, považuje EHSV za jednu z hlavných výziev pri zavádzaní investičného plánu európskej zelenej dohody do praxe. Dostupnosť takýchto investičných projektov zatiaľ nezodpovedá dopytu. Technická pomoc a poradenstvo na všetkých úrovniach verejnej správy pomôžu určiť a navrhnúť udržateľné projekty a poskytnú realizátorom projektov pomoc pri budovaní kapacít. Východiskom pre určenie a prípravu takýchto projektov v celej EÚ by sa mal stať systém klasifikácie udržateľných investícií (taxonómia) (19). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | V súvislosti s financovaním spravodlivého prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo je potrebné zabezpečiť aktívnu podporu možnosti rozvoja nových technológií a nových podnikov takým spôsobom, ktorý umožní spotrebiteľom a komunitám, najmä tým, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z príslušných výrobných procesov, v čo najväčšej miere prebrať zodpovednosť za nové výrobné kapacity a zmeniť ich na aktívnych výrobcov-spotrebiteľov udržateľných výrobkov a služieb v energetike a doprave. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Keďže využívanie obnoviteľných zdrojov energie je vlastne privatizáciou cenného prírodného zdroja, v projektoch podporovaných z verejných financií by sa malo uznať, že ich vlastníkmi sú miestne komunity, ktoré by mali mať takisto primeraný podiel na zisku z týchto projektov alebo na ich vlastníctve. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV by chcel zdôrazniť, že je naliehavo potrebné poskytnúť značnú finančnú pomoc inštitúciám, ktoré by mohli občanom, komunitám alebo MSP aktívne uľahčiť vypracovávanie jednotlivých malých, decentralizovaných projektov a ich spájanie do väčších projektov financovateľnejších bankami. Keďže občianska spoločnosť navrhuje množstvo takýchto iniciatív, EHSV by rád prispel k vytvoreniu inštitucionálneho rámca a vypracovaniu usmernení pre pomoc na úrovni EÚ a aktívnu spoluprácu na týchto iniciatívach. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Súčasné finančné mechanizmy, prekážky brániace verejným a súkromným investíciám a štátna pomoc

| 4.1. | Jednou z požiadaviek Parížskej dohody je to, aby boli finančné toky v súlade s potrebnou mierou zníženia emisií a klimaticky odolným rozvojom. Vzhľadom na uvedené skutočnosti, ako aj na ciele európskej zelenej dohody EHSV požaduje, aby boli všetky existujúce finančné mechanizmy EÚ odolné proti zmene klímy alebo v súlade s Parížskou dohodou, ako aj s cieľmi európskej zelenej dohody a Agendou 2030. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V súvislosti so súčasnými finančnými mechanizmami EHSV už prijal (20) tieto odporúčania:






  — | zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %,

| — | EÚ musí preukázať úroveň ambícií, ktorá je v súlade s výzvou boja proti zmene klímy,; |
| --- | --- |

—

EÚ musí preukázať úroveň ambícií, ktorá je v súlade s výzvou boja proti zmene klímy,;

| — | na tento cieľ sa musí vyčleniť priemerne 40 % celkového rozpočtu (VFR na roky 2021 – 2027), čím sa zvýši zodpovedajúci podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %. |
| --- | --- |

—

na tento cieľ sa musí vyčleniť priemerne 40 % celkového rozpočtu (VFR na roky 2021 – 2027), čím sa zvýši zodpovedajúci podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %.

| 4.3. | Zabezpečeniu primeranej úrovne verejného a súkromného financovania opatrení v oblasti klímy na úrovni EÚ a členských štátov bráni niekoľko závažných prekážok, čo vedie k pomerne nízkej a nedostatočnej úrovni financovania určeného na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu (21). Chceli by sme poukázať na tri z nich. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Po prvé, dotácie na fosílne palivá (priame alebo nepriame) sú stále vysoké, pričom MMF (22) odhadol ich výšku v rámci EÚ za rok 2015 na 289 miliárd USD. K nepriamym dotáciám dochádza na štátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, pričom vytvárajú obrovské environmentálne, sociálne a hospodárske (alternatívne) náklady, ktoré anulujú pokrok dosiahnutý v rámci opatrení v oblasti klímy. Keďže takisto znižujú cenu uhlíka, EHSV sa domnieva, že je naliehavo potrebné ich postupne zrušiť a v tejto súvislosti musí byť v národných energetických a klimatických plánoch členských štátov uvedený jasný harmonogram. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Po druhé, keďže fiškálnu politiku členských štátov EÚ zvyčajne obmedzuje Pakt stability a rastu a pravidlá štátnej pomoci, ktoré štátu bránia zohrávať významnejšiu úlohu v transformačných politikách, financovanie opatrení v oblasti klímy je aj naďalej limitované. Výbor dúfa, že súčasné použitie všeobecnej únikovej doložky vo fiškálnom rámci EÚ (23) a dočasný rámec pre pravidlá štátnej pomoci (24) sú výnimkami, ktoré sa v maximálnej možnej miere využijú na financovanie opatrení v oblasti klímy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Po tretie, existujú prekážky brániace financovaniu zo strany súkromného sektora, najmä v prípade malých a stredných podnikov a investícií do výskumu a inovácií. EHSV sa domnieva, že súbežne s európskou zelenou dohodou by sa mala dobudovať banková únia a únia kapitálových trhov s osobitným zameraním na všeobecný a jednoduchý prístup MSP k diverzifikovanejšiemu a výraznejšiemu financovaniu prechodu na klimaticky neutrálne technológie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Okrem toho je účasť na riadení kľúčových programov EÚ často obmedzená, a preto sa nemôžu plne využívať výhody skutočného zapojenia zainteresovaných strán: demokratická účasť a dohľad, ani nasmerovanie verejných financií na použitie, ktoré je spoločensky najviac žiaduce. Preto je potrebná širšia účasť zainteresovaných strán spomedzi správnych orgánov, ako aj organizácií občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov, akademickej obce a podnikov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ceny na trhu s uhlíkom v EÚ prudko klesajú v dôsledku ekonomického útlmu spôsobeného krízou súvisiacou s ochorením COVID-19, čo zdôrazňuje potrebu posilniť systém, aby lepšie odolával podobným otrasom. Tesne pred krízou bola cena v EU ETS 25 EUR za tonu, čo pomáhalo pri postupnom ukončovaní používania uhlia. Vzhľadom na súčasný pokles cien sa už zlepšila ziskovosť hnedouhoľných elektrární. Pokles cien znamená aj zníženie príjmov členských štátov z aukčného obchodovania s emisnými kvótami. Nižšia cena kvót znamená menšiu expozíciu voči signálu týchto cien, ktorý stimuluje znižovanie emisií. Je to obzvlášť dôležité pre veľké znečisťujúce priemyselné odvetvia (oceliarske, chemické, cementárske) a leteckú dopravu. Trhová stabilizačná rezerva EU ETS pohlcuje od začiatku roka 2019 prebytočné kvóty z trhu, čo je hlavným dôvodom ceny 25 EUR. V odoberaní týchto prebytkov bude pokračovať a neskôr tieto kvóty zruší. Táto rezerva však bola určená na zvládnutie nadmernej ponuky z minulosti, ktorá sa v priebehu rokov nahromadila. Nie je vhodná na riešenie problému súčasných alebo budúcich prebytkov. V kontexte vykonávania európskeho klimatického predpisu a nadchádzajúceho preskúmania pravidiel EÚ pre trh s uhlíkom sa trhová stabilizačná rezerva bude musieť posilniť (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV súhlasí s návrhom Európskej komisie, aby nový rozpočet EÚ, ktorý sa bude uplatňovať v rokoch 2021 – 2027, ponúkal európskym krajinám s vysokými kapitálovými nákladmi možnosť rozvoja projektov využívania obnoviteľných zdrojov energie s finančnou podporou mechanizmu rozpočtovej záruky EÚ. Znížením kapitálových nákladov by sa v porovnaní so situáciou bez opatrení na zníženie rizika vyrovnané náklady na elektrinu pre pobrežné veterné parky v Grécku (26) znížili o 20 % (z 5,7 eurocentu/kWh na 4,6 eurocentu/kWh). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV sa domnieva, že zrozumiteľnejšie a transparentnejšie pravidlá štátnej pomoci by prispeli k tomu, aby bolo štátnym aj neštátnym subjektom jasnejšie, ktoré politiky a odvetvia by sa mali financovať a ako. EHSV okrem toho požaduje, aby sa prísnejšie hodnotili systémy štátnej pomoci jednotlivých krajín, pokiaľ ide o vyváženosť medzi financovaním znečisťovateľov a prispievaním na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV poukazuje na to, že v záujme využitia celého potenciálu všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky, pokiaľ ide o usmerňovanie transformácie energetiky, musí (27) byť ich revidované znenie formulované jasne, s príkladmi projektov alebo subjektov (napr. komunít získavajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov), ktoré sa členské štáty rozhodli financovať. Rovnako sa musí uznať, že organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti ochrany životného prostredia majú podľa článku 1 písm. h) procesného nariadenia (28), (29) štatút zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Výzvy spojené s financovaním opatrení súvisiacich s adaptáciou na zmenu klímy

| 5.1. | Na základe Parížskej dohody o zmene klímy je potrebné prijať opatrenia v súvislosti s príčinami a dôsledkami zmeny klímy. Príčiny zmeny klímy je potrebné riešiť výrazným znížením emisií skleníkových plynov (t. j. zmiernením) a jej dôsledky pripisovaním rovnakého významu investíciám do opatrení na zabezpečenie odolnosti proti zmene klímy (t. j. adaptáciou). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nedávna štúdia preukázala, že pomer nákladov a prínosov v súvislosti s adaptačnými programami, ako nákladovo systémy včasného varovania, zvyšovanie odolnosti infraštruktúry, zlepšovanie bezzávlahového poľnohospodárstva v suchých oblastiach alebo hospodárenie s vodnými zdrojmi, sa pohybuje od 5: 1 do 10: 1 (30). Rovnaká štúdia naznačuje, že adaptácia by mohla priniesť trojnásobný úžitok, ktorý pozostáva z predchádzania stratám v dôsledku zmeny klímy, hospodárskeho prínosu investičných programov a sociálnych a environmentálnych výhod. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV podporuje silný mandát na vypracovanie novej stratégie EÚ pre adaptáciu a zdôrazňuje naliehavú potrebu zaviesť vhodný a dôveryhodný rozhodovací proces na úrovni EÚ a členských štátov, aby sa v rámci optimálneho rozdeľovania dostupných a budúcich finančných prostriedkov kládol „rovnaký dôraz“ na dve hlavné priority: zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu. Nemenej dôležitou je potreba uskutočniť diskusiu o rozvoji inovačnej mobilizácie finančných zdrojov na adaptáciu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV sa domnieva, že adaptačné opatrenia by mohli výrazným spôsobom prispieť k zabezpečeniu spravodlivejšej realizácie prechodu a rekonštrukcie po skončení pandémie COVID-19. Komunitám a regiónom, ktoré sú nadpriemerne postihnuté nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy, by sa mala pri riešení týchto dôsledkov a reagovaní na pozorované riziká poskytovať pomoc. Platí to najmä pre komunity a regióny, ktoré majú podpriemernú úroveň súčasných a minulých emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V záujme zabezpečenia spravodlivého prístupu k finančným zdrojom zmobilizovaným na adaptačné opatrenia EHSV žiada, aby sa postihnutým regiónom poskytovala technická a organizačná pomoc a vytvoril sa špecializovaný fond na spravodlivú adaptáciu, podľa možnosti na úrovni EÚ, členských štátov a regiónov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Zatiaľ čo ciele v oblasti zmierňovania sú jasné (napr. udržať nárast priemernej globálnej teploty pod úrovňou 1,5 oC alebo znížiť objem emisií v porovnaní so základným rokom), adaptačné ciele je ťažké stanoviť. Na dosiahnutie efektívneho procesu adaptácie sú však nevyhnutné. EHSV podporuje vytvorenie indexov zraniteľnosti, ktorými sa bude riadiť stratégia adaptácie a na základe ktorých sa stanovia adaptačné ciele. Indexy zraniteľnosti by sa mali vypracovať v rámci troch rozmerov: geografická alebo regionálna zraniteľnosť, odvetvová alebo hospodárska zraniteľnosť a sociálna zraniteľnosť. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Nové možnosti financovania opatrení v oblasti klímy pre neštátne subjekty

| 6.1. | Organizácie občianskej spoločnosti a národné vlády a regionálne a miestne samosprávy nielenže potrebujú prístup k finančným nástrojom, ale musia sa tiež aktívne zúčastňovať na navrhovaní a realizácii projektov, iniciatív a činností, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií a k tvorbe komunít odolných voči zmene klímy (31). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV podporuje program Európskeho zboru solidarity, ktorý „spája mladých ľudí v záujme vybudovania inkluzívnejšej spoločnosti podporujúcej zraniteľných ľudí a reagujúcej na spoločenské výzvy“ (32). Vzhľadom na klimatickú krízu a jasnú motiváciu mladých ľudí v EÚ EHSV navrhuje výrazne zvýšiť dostupné finančné prostriedky a spustiť cielený podprogram Európsky zbor solidarity pre oblasť klímy, ktorý by umožnil všetkým zainteresovaným mladým ľuďom a hostiteľským organizáciám prispievať k iniciatívam komunít zameraným na naliehavé opatrenia v oblasti klímy v celej EÚ. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV požaduje výrazné zvýšenie dostupných finančných prostriedkov EÚ a členských štátov, najmä pokiaľ ide o spoluprácu medzi miestnymi samosprávami a organizovanou občianskou spoločnosťou pri rozvoji projektov nízkouhlíkovej energetiky a dopravy, ktoré budú iniciovať aj vlastniť komunity. EHSV konštatuje, že financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy môže byť počas obnovy po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 ešte náročnejšie, keďže objem dostupných verejných a súkromných zdrojov sa pravdepodobne zníži, pričom požiadavky na financovanie sa budú naďalej zvyšovať. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Všeobecne EHSV zastáva názor, že EÚ musí začať investovať do toho, čo náš sociálno-ekonomický systém robí odolným voči kríze, a to tak, že vytvorí základ ekologického, obehového hospodárstva, ktoré bude zakotvené v riešeniach inšpirovaných prírodou a zamerané na verejné blaho. Teraz je čas začať systematické hospodárske zmeny a je dobrou správou, že máme koncepciu, ktorou je kombinácia Agendy 2030 OSN (17 cieľov udržateľného rozvoja) a európskej zelenej dohody Európskej komisie. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Globálne a geopolitické hľadisko

| 7.1. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 nám pripomína nenahraditeľnú úlohu elektrickej energie v našom živote a zdôrazňuje kritickú hodnotu elektrickej infraštruktúry a know-how. Kríza ukazuje, ako sa táto úloha určuje tak, aby sa v budúcnosti umožnilo rozširovanie a rozvoj. Ako môžu prechody na čistú energiu pomôcť naštartovať hospodárstva? Môžu stanoviť ambiciózny program vytvárania pracovných miest a ciele v oblasti zmeny klímy: napríklad modernizáciou energetických systémov sa môže prispieť k vytváraniu pracovných miest a hospodárskemu rastu a zároveň chrániť klíma. Vlády sú priamo alebo nepriamo pôvodcami viac ako 70 % celosvetových investícií do energetiky. V čase krízy má ich pôsobenie väčší význam ako kedykoľvek predtým. Vytvorené politické podmienky môžu energetické investície aktívne nasmerovať na udržateľnejšiu cestu. Na podporu existujúcich pracovných síl, vytváranie nových pracovných miest a motiváciu k znižovaniu emisií by sa mali uprednostňovať stimulačné programy v energetike. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Celosvetové trhy s ropou čelia bezprecedentnej situácii. Mohlo by dôjsť k urýchleniu – alebo odloženiu – výroby energie z obnoviteľných zdrojov? Vo všeobecnosti nízke (negatívne) ceny ropy spôsobujú menšiu konkurencieschopnosť energie z ekologických zdrojov, ale pre vývozcov ropy táto výhodná cena znamená väčšiu ekonomickú motiváciu investovať do obnoviteľných zdrojov, zatiaľ čo investori by potom mohli tento krok interpretovať ako znak toho, že ropné marže budú nízke, a investovať viac svojho kapitálu do ekologických zdrojov. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV sa domnieva, že európska zelená dohoda by mala zabezpečiť medzinárodnú konkurencieschopnosť EÚ a najmä MSP, ktoré čelia intenzívnejšej konkurencii z rozvíjajúcich sa ekonomík, voči rizikám prechodu súvisiacich s politikami zameranými na dosiahnutie želaného cieľa uhlíkovej neutrality, ktoré však môžu mať nežiaduce vedľajšie účinky, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Je jasné, že uplatňovanie európskej zelenej dohody ohrozí záujmy dovozcov fosílnych palív do EÚ, a to na úrovni podnikov, ako aj jednotlivých štátov. EHSV sa domnieva, že EÚ musí urýchlene zvýšiť svoju odolnosť voči možnej eskalácii úsilia, ktoré vychádza zo záujmov subjektov mimo EÚ a jeho cieľom je spomaliť realizáciu európskej zelenej dohody. Takisto by mala vytvoriť silnejšie mechanizmy, ktoré by umožňovali identifikovať takéto snahy v súčasnosti a reagovať na ne. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV požaduje, aby sa Parížska dohoda stala kľúčovým ustanovením vo všetkých budúcich obchodných dohodách EÚ a aby sa v spolupráci s členskými štátmi EÚ aktívne uplatňovala diplomacia EÚ v oblasti klímy, ktorá by sa zameriavala na boj proti zmene klímy a riešenie jej dôsledkov na celom svete, ako aj na adaptáciu na túto situáciu. EÚ by sa mala zaoberať otázkami zvyšovania poistných nákladov v dôsledku zvyšujúcich sa fyzických rizík vyplývajúcich zo zmeny klímy, realizáciou článku 6 Parížskej dohody a dosiahnutím celosvetovej ceny uhlíka prostredníctvom prepojených trhov s uhlíkom na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV súhlasí s návrhmi na zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach a požaduje opatrenia na odstránenie prekážok pre energeticky účinné výrobky s nízkymi emisiami skleníkových plynov a na podporu investícií do obnoviteľných zdrojov energie v rámci obchodných dohôd. |
| --- | --- |

7.6.

V Bruseli 11. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=SK.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sk/news-media/presentations/reakcia-eu-na-vypuknutie-nakazy-covid-19-nutnost-bezprecedentnej-solidarity-medzi-clenskymi-statmi.

2

(3)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_SK.pdf.

3

(4)  Vysvetlenie k investičnému plánu európskej zelenej dohody a Mechanizmu spravodlivej transformácie, Brusel 14. januára 2020.

4

Vysvetlenie k investičnému plánu európskej zelenej dohody a Mechanizmu spravodlivej transformácie

(5)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-economy-we-need-own-initiative-opinion.

5

(6)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/leaving-no-one-behind-when-implementing-2030-sustainable-development-agenda-own-initiative-opinion.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=SK.

7

(8)  Vysvetlenie k investičnému plánu európskej zelenej dohody a Mechanizmu spravodlivej transformácie, Brusel 14. januára 2020.

8

Vysvetlenie k investičnému plánu európskej zelenej dohody a Mechanizmu spravodlivej transformácie

(9)  https://www.nature.com/articles/s41893-019-0293-3#ref-CR101.

9

(10)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-framework-directive-minimum-income-own-initiative-opinion.

10

(11)  https://www.statkraft.com/media/news/2019/energy-companies-call-for-more-ambitious-EU-2030-climate-target/.

11

(12)  http://www.energy-transitions.org/sites/default/files/COVID-Recovery-CoverLetter.pdf.

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

13

(14)  Správa EEA The sustainability transition in Europe in an age of demographic and technological change (Prechod na udržateľnosť v Európe v čase demografických a technologických zmien).

14

The sustainability transition in Europe in an age of demographic and technological change

(15)  https://www.bruegel.org/2019/12/the-european-green-deal-needs-a-reformed-fiscal-framework/.

15

(16)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2019-efb-annual-report_en.pdf.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/sk/news-media/presentations/reakcia-eu-na-vypuknutie-nakazy-covid-19-nutnost-bezprecedentnej-solidarity-medzi-clenskymi-statmi.

17

(18)  http://documents.worldbank.org/curated/en/808771566321852359/pdf/Financing-Low-Carbon-Transitions-through-Carbon-Pricing-and-Green-Bonds.pdf.

18

(19)  https://ec.europa.eu/info/publications/sustainable-finance-teg-taxonomy_sk.

19

(20)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

20

(21)  Stanovisko EHSV na tému Uľahčenie prístupu k financovaniu opatrení v oblasti klímy pre neštátne subjekty (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 14).

21

Uľahčenie prístupu k financovaniu opatrení v oblasti klímy pre neštátne subjekty

(22)  https://www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2019/05/02/Global-Fossil-Fuel-Subsidies-Remain-Large-An-Update-Based-on-Country-Level-Estimates-46509.

22

(23)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2020/03/23/statement-of-eu-ministers-of-finance-on-the-stability-and-growth-pact-in-light-of-the-covid-19-crisis/.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_20_496.

24

(25)  https://carbonmarketwatch.org/publications/avoiding-a-carbon-crash-how-to-phase-out-coal-and-strengthen-the-eu-ets/.

25

(26)  https://www.agora-energiewende.de/fileadmin2/Projekte/2019/De-risking_SEE/161_Unlocking_SEE_EN_WEB.pdf.

26

(27)  Pozri takisto príspevok organizácie ClientEarth k verejnej konzultácii o kontrole vhodnosti usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky z júla 2019: https://www.documents.clientearth.org/library/download-info/clientearths-response-to-the-targeted-consultation-for-the-evaluation-of-the-guidelines-on-state-aid-for-environmental-protection-and-energy-2014-2020/.

27

(28)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 2015/1589 z 13. júla 2015 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

28

(29)  Pozri stanovisko EHSV na tému Konštruktívnejšia úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov (Ú. v. E C 47, 11.2.2020, s. 50), bod 2.1.13, a stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83), body 3.5.8. a 3.5.9.

29

Konštruktívnejšia úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

(30)  Globálna komisia pre adaptáciu, Svetový inštitút pre zdroje, september 2019.

30

(31)  Stanovisko EHSV na tému Uľahčenie prístupu k financovaniu opatrení v oblasti klímy pre neštátne subjekty (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 14) a štúdia s názvom Súbor nástrojov pre partnerstvá viacerých zainteresovaných strán v oblasti klímy. Politický rámec na podnecovanie opatrení v oblasti klímy iniciovaných zdola.

31

Uľahčenie prístupu k financovaniu opatrení v oblasti klímy pre neštátne subjekty

(32)  https://europa.eu/youth/solidarity_sk.

32

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

552. plenárne zasadnutie EHSV (+ telekonferencia Interactio), 10. 6. 2020 – 11. 6. 2020

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ročný pracovný program Únie pre európsku normalizáciu na rok 2020

[COM(2019) 486 final]

(2020/C 311/05)

| Spravodajca: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Elżbieta SZADZIŃSKA |

Spravodajca:

Gerardo LARGHI

Pomocná spravodajkyňa:

Elżbieta SZADZIŃSKA

| Konzultácia | Európska komisia, 19. 12. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 3. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 206/0/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 19. 12. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 3. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

206/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s tvrdením Komisie, že normalizácia je kľúčom k stratégii jednotného trhu a neustále sa musí aktualizovať. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Domnieva sa, že je naliehavo potrebné modernizovať európsky systém normalizácie, a reagovať tak na globálne výzvy inovatívnou spoluprácou, aby sa normy v rýchlo sa vyvíjajúcom technologickom prostredí včas pripravovali. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Okrem toho sa domnieva, že nový modulárny prístup založený na prierezových potrebách (ako je rešpektovanie životného prostredia, zelená dohoda a obehové hospodárstvo) si vyžaduje medziodvetvový prístup. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konštatuje, že ročný pracovný program na rok 2020 obsahuje nové ciele, ako aj rozvoj a integráciu uvedených priorít. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podľa EHSV sa s normalizáciou musí začínať už od fázy výskumu a vývoja s podporou priemyslu, zástupcov malých a stredných podnikov (MSP) a sociálneho hospodárstva, spotrebiteľov, sociálnych partnerov, ochrancov životného prostredia a zainteresovaných aktérov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pre EHSV je dôležité vytvoriť viacročný finančný rámec, ktorý by konkrétne nadväzoval na plánované opatrenia, a to finančnou podporou a organizáciou inkluzívnej účasti slabších a menej vybavených organizácií a zastúpení. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor takisto pokladá umelú inteligenciu za dôležitú pre jednotný trh a domnieva sa, že súčasné bezpečnostné predpisy by sa mali aktualizovať. Najmä normalizácia týkajúca sa technologickej bezpečnosti bude musieť zahŕňať etické usmernenia pre spoľahlivú umelú inteligenciu vypracované v roku 2019, pokiaľ ide o umelú inteligenciu sústredenú na človeka. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor žiada, aby v prípade verejného obstarávania a využívania druhotných surovín medzi kritériá, ktoré sa majú uprednostňovať, patrili minimálne environmentálne kritériá. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta možnosť novej žiadosti o normalizáciu pre oblasť internetu vecí, pravidlá kybernetickej bezpečnosti, ochranu bezpečnosti, ochranu súkromia a prepojenosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor by uvítal, keby „európsky formát na výmenu elektronických zdravotných záznamov“ zaručoval bezpečnosť sietí a informačných systémov vďaka vývoju najmodernejších noriem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV konštatuje, že potenciálne zlyhanie systémov automatizovaného riadenia vozidiel, bezpečnosť údajov, kybernetické útoky, komunikácia a etické otázky si vyžadujú vypracovanie osobitných noriem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Výbor víta žiadosť Komisie o vypracovanie alebo revíziu harmonizovaných noriem v kľúčových oblastiach, ako je ochrana životného prostredia, sociálne začlenenie a jednotný trh s tovarom. Podporuje návrh na vypracovanie noriem recyklácie a opätovného použitia plastového rybárskeho výstroja, bezpečnosti pyrotechnických výrobkov, migračných limitov pre obmedzované látky v spotrebiteľských výrobkoch, noriem energetickej hospodárnosti elektromotorov a domácich spotrebičov, noriem pre hnojivá a stavebné materiály. Mimoriadny význam má rozhodnutie investovať zdroje do harmonizácie oceliarskych výrobných technológií. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor sa zasadzuje za inkluzívny prístup k normalizácii, teda taký, ktorý by zahŕňal ciele v oblasti zamestnateľnosti, sociálnych práv, ochrany biodiverzity a životného prostredia. EHSV sa domnieva, že to uľahčí prechod od dodržiavania súladu k zlučiteľnosti a pozitívne prispeje ku konkurencieschopnosti európskeho systému. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa domnieva, že so starou praxou plánovaného zastarávania výrobkov by sa malo skoncovať pomocou právnych predpisov a normalizácie. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Výbor podporuje vypracovanie takých noriem, ktoré osobám so zdravotným postihnutím a digitálne negramotným osobám umožnia na jednotnom trhu lepší prístup k výrobkom a službám. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Výbor vyjadril svoju podporu politickému dialógu s medzinárodnými normalizačnými orgánmi a dvojstranným rokovaniam s mimoeurópskymi krajinami. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Víta opatrenia, ktoré Komisia prijala na podporu zapojenia zainteresovaných strán do normalizačných činností. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Výbor žiada všetky zainteresované strany, aby vytvorili účelové fórum pre inkluzívnosť systému európskej normalizácie, ktorého úlohou bude organizovať každoročné verejné vypočutie na posúdenie pokroku v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o identifikáciu akčného plánu pre normalizáciu v obrannom a kozmickom sektore. Je aj za vypracovanie noriem v oblasti obehového hospodárstva a vypracovanie noriem v sektore sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Výbor žiada, aby sa európska normalizácia vypracovala s použitím takého jazyka, ktorý bude bezprostredne zrozumiteľný pre konečných používateľov, ako sú MSP a spotrebitelia. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Návrhy Európskej Komisie

| 2.1. | Komisia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1025/2012 predložila oznámenie, v ktorom sa stanovuje ročný pracovný program Európskej únie pre európsku normalizáciu na rok 2020. V pracovnom programe sa uvádzajú opatrenia, ktoré Komisia hodlá začať uskutočňovať v roku 2020 s cieľom zlepšiť riadenie, inkluzívnosť a medzinárodný vplyv európskeho systému normalizácie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podľa pracovného programu sú strategické priority európskej normalizácie na podporu právnych predpisov a politík EÚ tieto:






  — | opatrenia v oblasti recyklácie a opätovného používania plastového rybárskeho výstroja (1), |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

opatrenia v oblasti recyklácie a opätovného používania plastového rybárskeho výstroja (1),

| — | opatrenia týkajúce sa požiadaviek na ekodizajn na podporu vykonávacích právnych predpisov, ktoré sa týkajú konkrétnych kategórií výrobkov (2), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa požiadaviek na ekodizajn na podporu vykonávacích právnych predpisov, ktoré sa týkajú konkrétnych kategórií výrobkov (2),

| — | opatrenia týkajúce sa pyrotechnických výrobkov a najnovšieho technologického vývoja v tomto odvetví (3), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa pyrotechnických výrobkov a najnovšieho technologického vývoja v tomto odvetví (3),

| — | opatrenia týkajúce sa navrhovania, výroby, inštalácie, používania a overovania účinnosti rádionuklidových kalibrátorov (4), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa navrhovania, výroby, inštalácie, používania a overovania účinnosti rádionuklidových kalibrátorov (4),

| — | opatrenia týkajúce sa zariadení a ochranných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí s cieľom zohľadniť technologický vývoj (5), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa zariadení a ochranných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí s cieľom zohľadniť technologický vývoj (5),

| — | opatrenia týkajúce sa hnojív (6), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa hnojív (6),

| — | opatrenia týkajúce sa vymedzenia migračných limitov pre obmedzované látky (polycyklické aromatické uhľovodíky) v gumovom a plastovom materiáli používanom v spotrebiteľských výrobkoch (7), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa vymedzenia migračných limitov pre obmedzované látky (polycyklické aromatické uhľovodíky) v gumovom a plastovom materiáli používanom v spotrebiteľských výrobkoch (7),

| — | opatrenia týkajúce sa technického jazyka používaného pri stavebných výrobkoch (8), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa technického jazyka používaného pri stavebných výrobkoch (8),

| — | opatrenia týkajúce sa akreditácie a posudzovania zhody (9), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa akreditácie a posudzovania zhody (9),

| — | opatrenia týkajúce sa dodržiavania požiadaviek na prístupnosť výrobkov a služieb (10), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa dodržiavania požiadaviek na prístupnosť výrobkov a služieb (10),

| — | opatrenia týkajúce sa umelej inteligencie (11), internetu vecí a kybernetickej bezpečnosti (12), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa umelej inteligencie (11), internetu vecí a kybernetickej bezpečnosti (12),

| — | opatrenia týkajúce sa výmeny elektronických zdravotných záznamov v Európe, |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa výmeny elektronických zdravotných záznamov v Európe,

| — | opatrenia týkajúce sa interoperability systémov spolupráce zahŕňajúcich všetky kategórie vozidiel, |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa interoperability systémov spolupráce zahŕňajúcich všetky kategórie vozidiel,

| — | opatrenia týkajúce sa digitalizácie, automatizácie a kybernetickej bezpečnosti v železničnej doprave (13), |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa digitalizácie, automatizácie a kybernetickej bezpečnosti v železničnej doprave (13),

| — | opatrania týkajúce sa Programu rozvoja obranného priemyslu (EDIDP) (14). |
| --- | --- |

—

opatrania týkajúce sa Programu rozvoja obranného priemyslu (EDIDP) (14).

| 2.2.1. | Komisia okrem toho zamýšľa:






  — | pokračovať v spolupráci s medzinárodnými normalizačnými orgánmi, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

pokračovať v spolupráci s medzinárodnými normalizačnými orgánmi,

| — | spolupracovať v oblasti normalizácie a venovať sa tejto téme ako prioritnej problematike v obchodných dohodách (s Čínou, Singapurom, Austráliou, Novým Zélandom, Indonéziou, organizáciou Mercosur atď.) s cieľom zvýšiť obchodnú výmenu a posilniť konkurencieschopnosť, zamestnanosť a rast v Európe, |
| --- | --- |

—

spolupracovať v oblasti normalizácie a venovať sa tejto téme ako prioritnej problematike v obchodných dohodách (s Čínou, Singapurom, Austráliou, Novým Zélandom, Indonéziou, organizáciou Mercosur atď.) s cieľom zvýšiť obchodnú výmenu a posilniť konkurencieschopnosť, zamestnanosť a rast v Európe,

| — | všetkými vhodnými prostriedkami, ktoré má k dispozícii, naďalej podporovať proces riadenia, a to prostredníctvom výboru pre normy, platformy viacerých zainteresovaných strán v oblasti normalizácie IKT a štruktúrovaných dialógov s európskymi normalizačnými organizáciami, |
| --- | --- |

—

všetkými vhodnými prostriedkami, ktoré má k dispozícii, naďalej podporovať proces riadenia, a to prostredníctvom výboru pre normy, platformy viacerých zainteresovaných strán v oblasti normalizácie IKT a štruktúrovaných dialógov s európskymi normalizačnými organizáciami,

| — | naďalej podporovať zapájanie zainteresovaných strán zastupujúcich malé a stredné podniky, spotrebiteľov, environmentálne záujmy a odborové zväzy do procesu normalizácie (ďalej len „organizácie (15) uvedené v prílohe III (16)“), |
| --- | --- |

—

naďalej podporovať zapájanie zainteresovaných strán zastupujúcich malé a stredné podniky, spotrebiteľov, environmentálne záujmy a odborové zväzy do procesu normalizácie (ďalej len „organizácie (15) uvedené v prílohe III (16)“),

| — | posúdiť vplyv programu, ktorý sa týka jednotného trhu (17), a to hodnoteniami v polovici trvania a záverečnými hodnoteniami, ako aj nepretržitým monitorovaním súboru ambicióznych kľúčových ukazovateľov výkonnosti, |
| --- | --- |

—

posúdiť vplyv programu, ktorý sa týka jednotného trhu (17), a to hodnoteniami v polovici trvania a záverečnými hodnoteniami, ako aj nepretržitým monitorovaním súboru ambicióznych kľúčových ukazovateľov výkonnosti,

| — | začať v roku 2019 štúdiu o funkciách a účinkoch európskej normalizácie a noriem v EÚ, ktorej výsledky budú k dispozícii v roku 2021. |
| --- | --- |

—

začať v roku 2019 štúdiu o funkciách a účinkoch európskej normalizácie a noriem v EÚ, ktorej výsledky budú k dispozícii v roku 2021.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Výbor súhlasí s Komisiou, že normalizácia je základom stratégie jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že technické bezpečnostné normy a právne normy v tejto oblasti sa musia neustále aktualizovať, najmä vzhľadom na riziká, ktoré môžu predstavovať pokrokové technológie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že spolu so žiadosťou o dosiahnutie súladu, ktorý zahŕňa jednak koncepciu dodržiavania noriem, jednak koncepciu vlastností (účinnosť, trvanlivosť atď.), by sa mal ustanoviť modulárny prístup založený na prierezových potrebách (ako je rešpektovanie životného prostredia, zelená dohoda a obehové hospodárstvo). Komisia preto správne aktualizovala svoj prístup tak, ako sa uvádza v zelenej dohode a jej celkovom pracovnom programe na rok 2020. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV opätovne (18) súhlasí s tým, že je naliehavo potrebná účinná a efektívna modernizácia európskeho normalizačného systému, a domnieva sa, že je nevyhnutná nová spoločná vízia a konkrétne opatrenia s cieľom reagovať, a to vždy na dobrovoľnej báze, na globálne problémy normalizácie prostredníctvom inovačnej spolupráce založenej na konsenze v záujme včasného vypracovania noriem v rýchlo sa meniacom technologickom prostredí. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV konštatuje, že v ročnom pracovnom programe na rok 2020 sa uvádzajú nové ciele, ako aj vývoj a integrácia uvedených priorít, s cieľom prispôsobiť európsky systém normalizácie neustále sa meniacemu medzinárodnému prostrediu a globálnym trhovým výzvam. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Podľa EHSV sa s normalizáciou musí začínať už od fázy výskumu a vývoja pomocou spoločnej normalizácie a predbežnej normalizácie a musia sa posilniť mechanizmy prenosu európskych noriem na medzinárodnej úrovni, ale len s podporou priemyslu, zástupcov malých a stredných podnikov a sociálneho hospodárstva, spotrebiteľov, sociálnych partnerov, ochrancov životného prostredia a zainteresovaných aktérov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vyzýva všetkých partnerov, aby sa usilovali o rýchlu a účinnú koordináciu rôznych európskych referenčných systémov programovania, prípravy a monitorovania. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Je dôležite stanoviť primeraný viacročný finančný rámec, ktorý umožní uskutočnenie plánovaných opatrení (19) a organizačnú a finančnú podporu inkluzívnej účasti organizácií a slabšie zastúpených a menej vybavených strán pomocou činností v oblasti vývoja technických a regulačných noriem, „informovanosti, vzdelávania a pochopenia“ a „európskej“ inkluzívnosti v rámci „medzinárodného rozmeru“. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor podporuje prípravu noriem obehového hospodárstva s cieľom rozhodujúcim spôsobom prispieť k udržateľnej výrobe, a tým aj k zachovaniu prírodných zdrojov (20) a všetkých foriem biodiverzity. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor tiež žiada vypracovanie noriem v oblasti sociálneho hospodárstva s cieľom šíriť osvedčené postupy a konsolidovať sociálny a hospodársky potenciál tohto dôležitého odvetvia nášho hospodárstva. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Výbor žiada, aby v prípade verejného obstarávania a využívania druhotných surovín medzi kritériá, ktoré sa majú uprednostňovať, patrili minimálne environmentálne kritériá. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Takisto považuje umelú inteligenciu za dôležitú pre jednotný trh a domnieva sa, že súčasné bezpečnostné pravidlá a predpisy sa musia aktualizovať, aby sa reagovalo na nové riziká, ktoré predstavuje umelá inteligencia, a to začlenením etických usmernení pre spoľahlivú umelú inteligenciu vypracovaných v roku 2019, pokiaľ ide o umelú inteligenciu sústredenú na človeka. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV víta možnosť novej žiadosti o normalizáciu pre internet vecí a jeho bezpečnosť, ochranu bezpečnosti, súkromia a prepojenosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Výbor by uvítal, keby „európsky formát na výmenu elektronických zdravotných záznamov“ zaručoval bezpečnosť sietí a informačných systémov vďaka vývoju najmodernejších noriem. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Automobily s automatizovaným riadením patria aj medzi vysokorizikové výrobky a vyžadujú si vypracovanie osobitných noriem. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Výbor víta žiadosť Komisie, ktorá je v súlade s rozhodnutím v duchu novej zelenej dohody, aby sa vypracovali alebo zrevidovali harmonizované normy v kľúčových oblastiach, ako je jednotný trh, výrobné technológie v oceliarskom odvetví, odvetvie obrany a kozmických technológií, ochrana životného prostredia alebo sociálne začlenenie. Podporuje návrh na vypracovanie noriem recyklácie a opätovného použitia plastového rybárskeho výstroja, bezpečnosti pyrotechnických výrobkov, migračných limitov pre obmedzované látky v spotrebiteľských výrobkoch, noriem energetickej hospodárnosti elektromotorov a domácich spotrebičov, noriem pre hnojivá a stavebné materiály. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV poznamenáva, že plánované zastarávanie výrobkov predstavuje pre spotrebiteľov stratu približne 100 miliárd ročne. Táto prax sa musí stať protizákonnou a rozhodne by sa s ňou malo skoncovať pomocou normalizácie. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Výbor podporuje vypracovanie takých noriem, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožnia na jednotnom trhu lepší prístup k produktom a službám. Zdôrazňuje, že osobitná normalizácia týkajúca sa zdravotných postihnutí by sa mala vzťahovať aj na normy v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Výbor vyjadril svoju podporu politickému dialógu s medzinárodnými normalizačnými orgánmi a dvojstranným rokovaniam s mimoeurópskymi krajinami. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Výbor opätovne žiada, aby sa dôsledne monitorovalo úsilie hlavných aktérov normalizácie, ktoré je zamerané na zapojenie čo najširšieho spektra zainteresovaných strán do systému európskej normalizácie. EHSV konkrétne navrhuje, aby sa podporovali opatrenia zamerané na šírenie, koordináciu a poznanie problematiky noriem, a to prípadne aj vytvorením účelového fóra pre inkluzívnosť systému európskej normalizácie, v rámci ktorého by sa každoročne posudzoval pokrok dosiahnutý v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV upozorňuje Komisiu na vplyv, ktorý môžu mať rozhodnutia v oblasti normalizácie na spoločenský život v súvislosti s otázkami ako napríklad mobilita, ako to vyplynulo z dialógu medzi Komisiou a zainteresovanými subjektmi. Preto je žiaduce, aby sa dialóg o tomto citlivom aspekte neskončil, a naopak, aby pokračovala spolupráca so všetkými európskymi orgánmi a zainteresovanými subjektmi. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Výbor žiada, aby sa zohľadňovali účinky, ktoré môže mať dostupnosť noriem na obyvateľstvo menej pripravené na prijatie noviniek, napríklad na niektoré staršie alebo digitálne negramotné osoby, ako aj na hospodárske dôsledky, ktoré má tento jav pre MSP. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Pokiaľ ide o ekodizajn (21), je dôležité vypracovať vhodné referenčné postupy, ktorými sa stanovia technické požiadavky a v krátkom čase sa prvýkrát dobrovoľne poukáže na nové témy zatiaľ neskonsolidované technickou normalizáciou. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V rámci pracovného plánu na roky 2016 – 2019 (22) o ekodizajne a energetickom označovaní (23) Komisia vydala niekoľko predpisov (24). Pri všetkých týchto výrobkoch súvisí s normalizačným mandátom viac ako 40 procesov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisia vydala odporúčanie (25), v ktorom poskytuje usmernenia na pomoc priemyslu pri hľadaní dobrovoľných dohôd ako alternatívy na podporu predpisov, ktoré obsahujú doložky o preskúmaní. Do preskúmania je dôležité zahrnúť aspekty týkajúce sa obehového hospodárstva, efektívneho využívania zdrojov, opraviteľnosti, recyklovateľnosti a trvanlivosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Inkluzívnosť. EHSV znova zdôrazňuje, že je „dôležité zjednodušovať prístup MSP a spoločenských aktérov [...] k procesu normalizácie“ a „dôsledne [monitorovať] úsilie, ktoré vynakladajú hlavní aktéri normalizácie, a to s cieľom posilniť rozmer inkluzívnosti systému európskej normalizácie“ (26). EHSV sa nazdáva, že podujatie venované inkluzívnosti európskeho systému normalizácie, ktoré usporiadal 5. novembra 2019 vo svojich priestoroch, môže byť príkladom spolupráce a konštruktívneho dialógu medzi inštitúciami a zainteresovanými subjektmi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podpora európskych noriem na celosvetovej úrovni. Je potrebné dosiahnuť väčší vplyv, väčšiu reprezentatívnosť, spôsobilosť a konzistentnosť, najmä v rámci ISO/IEC/ITU, predovšetkým pre menšie podniky, spotrebiteľov a životné prostredie, ako aj na multilaterálnych fórach a v dohodách o voľnom obchode. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | V súlade so svojimi usmerneniami, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, sa EHSV domnieva, že aj voľba zosúladiť politiky v oblasti mobility je dôležitým krokom smerom k udržateľnej mobilite pre Európu (27). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | EHSV zastáva názor, že rozhodujúca je otázka, ako rýchlo sa budú uspokojovať potreby európskeho výrobného systému v oblasti normalizácie. V tomto zmysle je dôležité pokračovať v zmenšovaní štrukturálneho zaostávania v oblasti nových pracovných postupov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Výbor súhlasí so strategickými oblasťami, ktoré stanovila Komisia, a to: umelá inteligencia; internet vecí; kybernetická bezpečnosť, najmä pokiaľ ide o kritickú infraštruktúru, ako sú dopravné a komunikačné siete; pomoc pri budovaní bezpečných systémov digitálnej výmeny v zdravotníctve na európskej úrovni (elektronické zdravotníctvo). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV znova opakuje, že je naliehavo potrebné viesť neustále rokovania s ostatnými medzinárodnými konkurentmi. Základom opatrení Komisie v roku 2020 a nasledujúcom období by malo byť uzavretie obchodnej dohody s Japonskom, predpokladané pokračovanie v dialógu s USA a Čínou a dohoda o voľnom obchode s Austráliou, Novým Zélandom, Indonéziou a organizáciou Mercosur. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri akcie a opatrenia týkajúce sa rybárskeho výstroja v Európskej stratégii pre plasty v obehovom hospodárstve – COM(2018) 28 final a opatrenie 13 uvedené v prílohe skúmaného oznámenia.

1

(2)  Podrobnejšie o tom pozri opatrenia 1 až 3 uvedené v prílohe skúmaného oznámenia.

2

(3)  Pozri opatrenie 7 v prílohe skúmaného oznámenia.

3

(4)  Pozri opatrenie 8 v prílohe skúmaného oznámenia.

4

(5)  Pozri opatrenie 6 v prílohe skúmaného oznámenia.

5

(6)  Pozri opatrenie 5 v prílohe skúmaného oznámenia.

6

(7)  Pozri opatrenie 4 v prílohe skúmaného oznámenia.

7

(8)  Pozri opatrenie 9 v prílohe skúmaného oznámenia.

8

(9)  Pozri opatrenie 11 v prílohe skúmaného oznámenia.

9

(10)  Pozri opatrenie 12 v prílohe skúmaného oznámenia.

10

(11)  COM(2018) 237 final.

11

(12)  COM(2017) 477 final.

12

(13)  Pozri opatrenie 10 v prílohe skúmaného oznámenia.

13

(14)  Nariadenie (EÚ) 2018/1092.

14

(15)  Small Business Standards (Normy pre malé podniky) (SBS), European consumer voice in standardisation (Hlas európskych spotrebiteľov v oblasti normalizácie) (ANEC), European Trade Union Confederation (Európska konfederácia odborových zväzov) (ETUC) a European Environmental Citizens‘ Organisation for Standardisation (Európske environmentálne občianske združenie pre normalizáciu) (ECOS).

15

Small Business Standards

European consumer voice in standardisation

European Trade Union Confederation

European Environmental Citizens‘ Organisation for Standardisation

(16)  Príloha III k nariadeniu (EÚ) č. 1025/2012 o európskej normalizácii.

16

(17)  COM(2018) 441 final.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 69.

18

(19)  Pozri prílohu k spoločnej iniciatíve v oblasti normalizácie v rámci stratégie jednotného trhu, ktorá je k dostupná na adrese https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2016/SK/3-2016-3211-SK-F1-1-ANNEX-1.PDF.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98; Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 97; Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 61 a Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 207.

20

(21)  Odkazy 1, 2 a 3 v prílohe dokumentu COM(2019) 486 final, ako bolo uvedené v smernici 2005/32/ES.

21

(22)  COM(2016) 773 final.

22

(23)  V znení smernice 2009/125/ES.

23

(24)  Delegované nariadenia Komisie (EÚ) 2019/2013, (EÚ) 2019/2014, (EÚ) 2019/2015, (EÚ) 2019/2016, (EÚ) 2019/2017, (EÚ) 2019/2018, (EÚ) 2019/2019, (EÚ) 2019/2020, (EÚ) 2019/2021, (EÚ) 2019/2022, (EÚ) 2019/2023 a (EÚ) 2019/2024 (Ú. v. EÚ L 315, 5.12.2019).

24

(25)  C(2016) 7770.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 81.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 254.

27

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/52

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o kontrole získavania a vlastnenia zbraní (kodifikované znenie)

[COM(2020) 48 final – 2020/0029 (COD)]

(2020/C 311/06)

| Konzultácia | Európsky parlament 9. 3. 2020
  Rada 27. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/0/4 |

Konzultácia

Európsky parlament 9. 3. 2020

Rada 27. 2. 2020

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/0/4

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojich stanoviskách CESE 1166/1987 (1), CESE 1157/2006 (2) a CESE 6789/2015 (3), na svojom 552. plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2020 (schôdza z 10. júna) rozhodol 210 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. ES C 35, 8.2.1988, s. 5 (neexistuje v slovenskom jazyku).

1

neexistuje v slovenskom jazyku

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 83.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 77.

3

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1628, pokiaľ ide o prechodné ustanovenia s cieľom riešiť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19

[COM(2020) 233 final – 2020/0113 (COD)]

(2020/C 311/07)

| Spravodajca: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gerardo LARGHI

| Konzultácia | Rada Európskej únie 8. 6. 2020
  Európsky parlament 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Rozhodnutie predsedníctva | 9. 6. 2020 |
| Prijaté v pléne | 11. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/0/2 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 8. 6. 2020

Európsky parlament 17. 6. 2020

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Rozhodnutie predsedníctva

9. 6. 2020

Prijaté v pléne

11. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia, ktorý považuje za vhodnú a primeranú reakciu na dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Návrh spĺňa dvojitý cieľ, a to zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň verejnej bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Obsah návrhu Komisie

| 2.1. | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 (1) sa stanovujú nové emisné limity (etapa V), ktorých cieľom je znížiť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie z motorov necestných pojazdných strojov, a poskytuje sa určitý čas na uskutočnenie tohto prechodu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandémia COVID-19 spôsobila závažné narušenia dodávateľského reťazca, čo malo vplyv na schopnosť výrobcov necestných pojazdných strojov dodržať niektoré lehoty stanovené v nariadení. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom návrhu je odložiť dátumy výroby a uvedenia na trh v prípade necestných pojazdných strojov a traktorov vybavených prechodnými motormi o dvanásť mesiacov, a tak pomôcť výrobcom zvládnuť narušenie, ktoré nebolo možné predvídať. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV opakuje svoj názor, že zníženie objemu škodlivých emisií oxidu uhoľnatého, oxidov dusíka, uhľovodíkov a pevných častíc z motorov určených pre poľnohospodárske a lesné traktory je dôležitým krokom k dosiahnutiu cieľov kvality ovzdušia v EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vo svojom stanovisku (2) k nariadeniu (EÚ) 2016/1628 navrhoval, aby sa nariadenie urýchlene prijalo vzhľadom na obavy o verejné zdravie v súvislosti s nanočasticami vznikajúcimi v dôsledku spaľovacích procesov a na vysokú úroveň ochrany, ktorú je možné dosiahnuť prostredníctvom realizácie navrhovanej V. fázy pre spaľovacie motory necestných pojazdných strojov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV si však dobre uvedomuje, že z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 vyplynuli výnimočné okolnosti, ktoré vplývajú na viacero oblastí. Kríza zapríčinila najmä úplné prerušenie dodávok súčastí a komponentov a viedla k tomu, že výrobcovia majú zásoby motorov a nedokončených výrobkov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V dôsledku tohto narušenia mnohí výrobcovia motorov a strojov nebudú schopní dodržať lehoty stanovené v nariadení bez toho, aby utrpeli vážne hospodárske škody. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Okrem toho si výbor plne uvedomuje, že táto kríza nebola a nemohla byť predvídaná. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV preto podporuje jednoročné predĺženie stanovené v návrhu, čo podľa jeho názoru predstavuje vhodné a primerané opatrenie, ktorého cieľom je zaručiť riadne fungovanie vnútorného trhu a vysokú úroveň verejnej bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

3.6.

V Bruseli 11. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1628 zo 14. septembra 2016 o požiadavkách na emisné limity plynných a pevných znečisťujúcich látok a typové schválenie spaľovacích motorov necestných pojazdných strojov, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 a (EÚ) č. 167/2013 a ktorým sa mení a zrušuje smernica 97/68/ES (Ú. v. EÚ L 252, 16.9.2016, s. 53) – stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 31.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2015, s. 31.

2

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/55

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu

[COM(2020) 22 final – 2020/0006 (COD)]

Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza

[COM(2020) 23 final – 2018/0196 (COD)]

(2020/C 311/08)

| Spravodajkyňa: | Ester VITALE |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |

Spravodajkyňa:

Ester VITALE

Pomocný spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 23. 1. 2020
  Európsky parlament, 29. 1. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 13. 5. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/1/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 23. 1. 2020

Európsky parlament, 29. 1. 2020

Právny základ

článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

13. 5. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je hlboko presvedčený, že Fond na spravodlivú transformáciu (FST) predstavuje prvý konkrétny nástroj, ktorý prispeje k splneniu veľmi ambiciózneho cieľa dosiahnuť do roku 2050 uhlíkovú neutralitu, a že tento nástroj je v súlade s európskou zelenou dohodou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že plánované investície do spravodlivej transformácie nezodpovedajú ambicióznej zelenej dohode Európskej komisie, a domnieva sa, že by sa mali získať ďalšie zdroje navýšením viacročného finančného rámca, a to buď zavedením nových vlastných zdrojov alebo zvýšením príspevku členských štátov. EÚ musí preukázať takú úroveň ambícií, ktorá bude zodpovedať výzvam spojeným s bojom proti zmene klímy. Na tento cieľ musí vyčleniť v priemere 40 % svojho celkového rozpočtu (VFR 2021 – 2027). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča presnejšie špecifikovať finančný rámec pre FST, keďže podľa návrhu je zaručených len 30 miliárd EUR a zvyšok spočíva na dobrovoľnom rozhodnutí členských štátov. EHSV nie je presvedčený o tom, že finančný rámec je založený na konzervatívnom prístupe a vopred stanovených podmienkach. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV si uvedomuje, že úspech FST (a celého investičného plánu pre udržateľnú Európu) závisí od nového partnerstva medzi súkromným a verejným sektorom, pokiaľ ide o financovanie, ako aj o spoločnú zodpovednosť. Mal by sa uzavrieť nový pakt medzi verejným a súkromným sektorom, ktorý by zahŕňal všetkých aktérov z hospodárskej, sociálnej aj environmentálnej sféry a vymedzoval financovanie a spoločnú zodpovednosť. Keďže európska zelená dohoda si vyžaduje obrovské finančné prostriedky a spoločné rozpočtové zdroje EÚ sú dosť obmedzené, úloha súkromného sektora bude podstatná. Mimovládne organizácie by mali pomáhať usmerňovať využívanie FST takým spôsobom, ktorý umožní plne zahrnúť všetky skupiny spoločnosti a ktorý ide ruka v ruke so zlepšovaním prístupu pre osoby so zdravotným postihnutím a starších ľudí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV súhlasí s holistickým prístupom, ktorý zahŕňa hospodársky, priemyselný, technologický a sociálny rozmer prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo za účasti miestnych aktérov, sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií. Sociálni partneri musia byť zapojení do vypracúvania a realizácie politík a stratégií na dosiahnutie spravodlivej transformácie. Odborové zväzy by mali byť prítomné vo všetkých fázach procesu spravodlivej transformácie s cieľom chrániť záujmy pracovníkov na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dúfa, že do dialógu medzi Európskou komisiou a členskými štátmi v súvislosti s európskym semestrom budú aktívne a podstatnou mierou zapojení sociálni partneri a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV oceňuje, že plány spravodlivej transformácie územia a prípadné osobitné programy budú sledovať monitorovacie výbory s rovnakými pravidlami, ako sú pravidlá stanovené vo všeobecnom nariadení pre európske štrukturálne a investičné fondy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča, aby do plánov spravodlivej transformácie územia a prípadných osobitných programov FST boli v plnom rozsahu a podstatnou mierou zapojení sociálni partneri a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV veľmi oceňuje flexibilitu v pravidlách štátnej pomoci a očakávané implicitné dôsledky, ktoré by mali odrážať aj význam zelenej dohody, najmä v členských štátoch a regiónoch s vysokou uhlíkovou náročnosťou a rozvinutým uhoľným priemyslom. Štátna pomoc, najmä ekologická štátna pomoc, by mala pomáhať pri prechode na ekologickejšie a inkluzívnejšie hospodárstvo, pričom by sa malo naďalej a ambicióznejšie umožňovať využívanie štátnej pomoci na podporu zamestnanosti medzi tými, ktorí sú často odrezaní od otvoreného trhu práce, ako sú osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Keďže udržateľný rozvoj a opatrenia v oblasti klímy majú pozitívny vplyv na verejné výdavky a odstraňujú množstvo negatívnych externalít (zdravotníctvo, obnova, rekonštrukcia atď.), verejné investície na ochranu životného prostredia a na zmiernenie zmeny klímy by mali byť vylúčené z obmedzení vyplývajúcich z Paktu stability. Vzhľadom na bezprecedentnú krízu, ktorej práve čelíme, je to dôležitejšie než kedykoľvek predtým. COVID-19 môže mať vážne dôsledky pre občanov EÚ a ich zdravie, ako aj pre hospodárstvo všeobecne. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pandémia COVID-19 je v súčasnosti prvou prioritou. Narúša náš spoločenský život a hospodárske aktivity a ovplyvňuje aj súčasnú a budúcu fiškálnu politiku EÚ. Zároveň vytvára bezprecedentnú neistotu, ktorá by následne mohla viesť k výraznej zmene z hľadiska zamerania a prideľovania prostriedkov z rozpočtu EÚ. V najnovších dokumentoch Komisie sa navrhuje a odporúča vyčleniť zostávajúcu časť dostupných rozpočtových prostriedkov EÚ na roky 2014 – 2020 predovšetkým na zmiernenie dôsledkov tejto pandémie. EHSV bude rešpektovať všetky potrebné zmeny v budúcich rokovaniach o VFR, ktoré by mohli krízovú situáciu pomôcť vyriešiť. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV podporuje návrh EK na vytvorenie nástroja Next Generation EU s cieľom posilniť mechanizmus transformácie v reakcii na krízu, ako aj jej nový návrh budúceho dlhodobého rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta možnosť pre členské štáty zaviesť osobitný program FST. EHSV rešpektuje a podporuje dôležitú úlohu regiónov pri plánovaní, riadení a realizácii FST v súlade so zásadou subsidiarity. EHSV okrem toho odporúča zohľadniť rôzne úrovne pripravenosti členských štátov a regiónov pri prechode na uhlíkovú neutralitu, ako aj odlišný potenciál na výrobu čistej energie v rámci EÚ. Je potrebné zohľadniť aj rozdielne postoje občanov členských štátov a regiónov k aktívnej účasti na ochrane klímy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV by veľmi ocenil, keby sa v záujme výmeny osvedčených postupov zverejnil zoznam udržateľných projektov. Zverejniť by sa mali aj informácie o podpore zo strany osobitných riadiacich orgánov v snahe pomôcť vytvoriť priaznivé podmienky pre investície. Zvýši sa tým transparentnosť a zamedzí sa riziku nesúrodých informácií. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV upozorňuje, že je potrebné zabezpečiť komplementárnosť opatrení podporovaných z FST s opatreniami spolufinancovanými prostredníctvom InvestEU v rámci druhého piliera a prostredníctvom úverového nástroja pre verejný sektor v rámci tretieho piliera Mechanizmu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV upozorňuje, že je nevyhnutné zaistiť správnu rovnováhu medzi opatreniami na reštrukturalizáciu hospodárstva a opatreniami na ochranu a rekvalifikáciu pracovníkov, ktorých zasiahnu procesy transformácie. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Systém vzdelávania a odbornej prípravy je kľúčom k podpore transformačných procesov. EHSV odporúča zvýšiť zdroje politiky súdržnosti na posilnenie a oživenie systému sekundárneho a univerzitného vzdelávania prostredníctvom cielených vedeckých a technologických usmernení zameraných na aktuálne potreby. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV dúfa, že značná časť zdrojov FST bude venovaná na vytváranie investícií, ktoré sú potrebné na pomoc pracovníkom pri zmene zamestnania. Mala by sa však zabezpečiť rovnováha medzi investovaním do rekvalifikácie pracovníkov, ktorí prechádzajú na nové typy ekologickejších pracovných miest, a prípravou pracovníkov v zasiahnutých komunitách, ktorí na trh práce ešte len vstupujú a mali by mať zručnosti potrebné pre novovznikajúce formy práce. Osobitný dôraz by sa mal klásť na podporu zamestnávania osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, ako sú mladí ľudia a osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Kontext

| 2.1. | Európska komisia predstavila svoju strategickú dlhodobú víziu na vytvorenie prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050. Ako sa uvádza v oznámení o európskej zelenej dohode, Komisia navrhuje Mechanizmus spravodlivej transformácie na doplnenie rozpočtových a právnych návrhov, ktoré už boli predložené na roky 2021 – 2027. V období rokov 2021 až 2027 sa na celý Mechanizmus spravodlivej transformácie poskytne balík vo výške 100 miliárd EUR na podporu a uľahčenie konverzie činností, ktoré spôsobujú škodlivé emisie, na zníženie spotreby čierneho uhlia, podporu energetickej efektívnosti a na prechod na ekologickejšie technológie vo všetkých výrobných odvetviach. Fond bude mať počiatočný rozpočet vo výške 7,5 miliardy EUR, ktorý sa zvýši na odhadovaných 100 miliárd EUR prostredníctvom národného spolufinancovania, finančnej zložky Fondu InvestEU a Európskej investičnej banky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mechanizmus spravodlivej transformácie tvoria tri piliere:






  — | Fond na spravodlivú transformáciu (FST), ktorý sa implementuje v rámci politiky súdržnosti. Tento fond sa zriaďuje osobitným nariadením, v ktorom sa stanovuje jeho špecifický cieľ, geografické pokrytie, metodika alokácie rozpočtových prostriedkov a obsah plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré sú potrebné na podporu programovania. Fond bude predovšetkým poskytovať regiónom dotácie na pomoc pracovníkom (napríklad tým, že sa im pomôžu získať zručnosti a schopnosti, ktoré možno využiť na trhu práce budúcnosti), MSP, začínajúcim podnikom a podnikateľským inkubátorom, ktoré sa usilujú vytvárať nové podnikateľské príležitosti v príslušných regiónoch. Bude podporovať aj investície do prechodu na čistú energiu vrátane investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Fond na spravodlivú transformáciu (FST), ktorý sa implementuje v rámci politiky súdržnosti. Tento fond sa zriaďuje osobitným nariadením, v ktorom sa stanovuje jeho špecifický cieľ, geografické pokrytie, metodika alokácie rozpočtových prostriedkov a obsah plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré sú potrebné na podporu programovania. Fond bude predovšetkým poskytovať regiónom dotácie na pomoc pracovníkom (napríklad tým, že sa im pomôžu získať zručnosti a schopnosti, ktoré možno využiť na trhu práce budúcnosti), MSP, začínajúcim podnikom a podnikateľským inkubátorom, ktoré sa usilujú vytvárať nové podnikateľské príležitosti v príslušných regiónoch. Bude podporovať aj investície do prechodu na čistú energiu vrátane investícií do energetickej efektívnosti.

| — | Osobitná schéma v rámci Programu InvestEU vzťahujúca sa na projekty energetickej a dopravnej infraštruktúry vrátane plynovej infraštruktúry a diaľkového vykurovania, ako aj na programy na dekarbonizáciu. |
| --- | --- |

—

Osobitná schéma v rámci Programu InvestEU vzťahujúca sa na projekty energetickej a dopravnej infraštruktúry vrátane plynovej infraštruktúry a diaľkového vykurovania, ako aj na programy na dekarbonizáciu.

| — | Úverový nástroj pre verejný sektor zriadený v spolupráci s EIB s cieľom poskytnúť miestnym orgánom finančné prostriedky pre príslušné regióny. Financovanie z rozpočtu EÚ by sa mohlo doplniť o bonifikáciu úrokovej sadzby alebo o investičný grant, ktoré budú financované z rozpočtu EÚ a spojené s úvermi EIB. |
| --- | --- |

—

Úverový nástroj pre verejný sektor zriadený v spolupráci s EIB s cieľom poskytnúť miestnym orgánom finančné prostriedky pre príslušné regióny. Financovanie z rozpočtu EÚ by sa mohlo doplniť o bonifikáciu úrokovej sadzby alebo o investičný grant, ktoré budú financované z rozpočtu EÚ a spojené s úvermi EIB.

| 2.3. | Okrem toho sa uvoľnia ďalšie verejné a súkromné zdroje a plánujú sa sektorové pravidlá štátnej pomoci na uľahčenie používania vnútroštátnych finančných prostriedkov na projekty, ktoré sú v súlade s cieľmi spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Neoddeliteľnou súčasťou Mechanizmu spravodlivej transformácie bude aj poradenstvo a technická pomoc pre regióny. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | FST sa bude spravovať v rámci zdieľaného riadenia a bude k dispozícii všetkým členským štátom. Pri alokácii sa bude prihliadať na výzvy, ktoré predstavuje transformácia pre regióny s najvyššími emisiami CO2), ako aj na sociálne výzvy vyplývajúce z potenciálnej straty pracovných miest. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Členské štáty doplnia svoju alokáciu z Fondu na spravodlivú transformáciu zdrojmi, ktoré im boli pridelené v rámci EFRR a ESF+. Tieto prevody budú zodpovedať najmenej 1,5-násobku a najviac 3-násobku alokácie z FST. Žiadny členský štát by však nemal previesť viac ako 20 % súčtu svojich pôvodných alokácií z EFRR a ESF+ a bude musieť odôvodniť tieto dodatočné zdroje. Členské štáty takisto poskytnú vlastné zdroje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Proces programovania vrátane identifikácie území sa dohodne medzi Komisiou a jednotlivými členskými štátmi a bude vychádzať z európskeho semestra. Členské štáty sú vyzvané, aby predložili svoje plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých načrtnú proces transformácie do roku 2030. Pre každé z týchto území sa vymedzia sociálne, hospodárske a environmentálne výzvy a potreby z hľadiska rekvalifikácie pracovníkov a obnovy životného prostredia. Fond bude koncentrovať podporu na územia zodpovedajúce regiónom na úrovni NUTS 3. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Schválením plánov spravodlivej transformácie územia sa umožní poskytovanie podpory z FST a zavedú mechanizmy na využívanie prostriedkov InvestEU a EIB. Takto podporované programy budú podobne ako všetky programy politiky súdržnosti predmetom preskúmania v polovici obdobia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | FST bude dopĺňať fondy politiky súdržnosti. Takže je potrebné zmeniť návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza, s cieľom doplniť FST ako nový fond politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV podporuje stratégiu EÚ pre dlhodobé znižovanie emisií skleníkových plynov a jej cieľ vytvoriť z Európskej únie do roku 2050 klimaticky neutrálne hospodárstvo. EHSV víta skutočnosť, že ekologický cieľ je jednou z kľúčových priorít budúcej politiky súdržnosti, na ktorý sa vyčlení aspoň 30 % prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja a 37 % prostriedkov Kohézneho fondu. Vyjadruje však znepokojenie nad tým, že plánované investície do spravodlivej transformácie nezodpovedajú ambicióznej zelenej dohode Európskej komisie. Finančné prostriedky, ktoré sa tu navrhujú na desať rokov, by boli potrebné na každý jeden rok, aby sa do roku 2050 spravodlivým spôsobom dosiahla klimatická neutralita. EHSV sa domnieva, že odhadované výdavky VFR by sa mali zvýšiť. Ak sa majú skutočne dosiahnuť ambiciózne ciele stanovené v zelenej dohode, rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť zavedením nových vlastných zdrojov alebo zvýšením príspevku členských štátov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV oceňuje úsilie vynaložené na prispôsobenie viacročného finančného rámca EÚ na roky 2021 – 2027 potrebám a výzvam v oblasti klímy prostredníctvom FST a v širšom kontexte prostredníctvom celého investičného plánu pre udržateľnú Európu, ktorého najvýznamnejšiu časť predstavuje práve FST. Hoci FST je prvým konkrétnym krokom na riešenie situácie z finančného a investičného hľadiska, EHSV konštatuje a zdôrazňuje, že je nevyhnutné zrealizovať aj ďalšie úlohy stanovené v európskej zelenej dohode. Bez toho by bola účinnosť FST obmedzená. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ako už EHSV zdôraznil v predchádzajúcich stanoviskách (1), súhlasí s tým, že v kontexte politiky súdržnosti by sa malo poskytnúť vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie. Financovanie by však malo pochádzať z primeraných prostriedkov pridelených ad hoc, aby sa zabránilo ďalšiemu znižovaniu dostupnosti finančných prostriedkov politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aj v prípade ESF+ by povinný presun mohol spôsobiť neúmyselné konflikty záujmov. Mohli by sa vyskytnúť napríklad otázky, ako je pomoc osobám ohrozeným chudobou alebo pracovníkom v priemysle, ktorým hrozí strata zamestnania. Takéto konflikty záujmov by mohli mať negatívny vplyv na akceptáciu celkovej politiky v oblasti klímy. V každom prípade rozšírenie rozsahu pôsobnosti ESF+ musí byť sprevádzané zvýšením prostriedkov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keďže udržateľný rozvoj a opatrenia v oblasti klímy majú pozitívny vplyv na verejné výdavky a odstraňujú množstvo negatívnych externalít (zdravotníctvo, obnova, rekonštrukcia atď.), verejné investície na ochranu životného prostredia a na zmiernenie zmeny klímy by mali byť vylúčené z obmedzení vyplývajúcich z Paktu stability. Vzhľadom na bezprecedentnú krízu, ktorej práve čelíme, je to dôležitejšie než kedykoľvek predtým. COVID-19 môže mať vážne dôsledky pre občanov EÚ a ich zdravie, ako aj pre hospodárstvo všeobecne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV je presvedčený, že medzi súborom riešení pre pandemickú krízu a výzvami spojenými so zelenou dohodou existuje mnoho spoločných záujmov a cieľov. Zdá sa však, že by sa malo nanovo definovať plnenie niektorých cieľov zelenej dohody, najmä pokiaľ ide o ich načasovanie. Dôrazne sa odporúča určitá flexibilita (porovnateľná s flexibilitou pre fiškálne pravidlá a pravidlá štátnej pomoci). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nemožno si predstaviť veľké investície do boja proti zmene klímy a do ekologickej transformácie, ak budú zachované obmedzenia deficitu. Samozrejme to neznamená, že by sa malo upustiť od zvyčajnej požiadavky stabilizovať verejné financie, ale znamená to, že si treba vybrať medzi dvoma alternatívami: buď skutočne chceme zvrátiť proces globálneho otepľovania, a preto musíme nájsť značné sumy prostriedkov na investovanie, alebo chceme len zaviesť nejaké opravné opatrenia v snahe upokojiť svoje svedomie a udržať verejné financie v dobrom stave. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sa domnieva, že na to, aby bola transformácia dôkladnejšia po hospodárskej stránke a vierohodnejšia z politického hľadiska, by sa čo najskôr mali prijať opatrenia na odstránenie systému priamych a nepriamych subvencií pre odvetvie fosílnych palív zodpovedné za obrovské environmentálne, sociálne a hospodárske náklady, ktoré by zmarili pokrok dosiahnutý v oblasti ochrany klímy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vďaka postupnému ukončeniu subvencovania energie z fosílnych palív, podpore rozvíjajúcich sa sektorov, ako sú obnoviteľné zdroje energie, a vytvoreniu rovnakých podmienok môžu obnoviteľné zdroje energie priniesť spotrebiteľom výhody z hľadiska cenovej dostupnosti, hospodárskej prosperity a udržateľnosti klímy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | FST predstavuje vyváženú symbiózu medzi subvenciami a finančnými nástrojmi, medzi koordinovaným prístupom a centrálne riadeným prístupom. Mal by sa uzavrieť nový pakt medzi verejným a súkromným sektorom, ktorý by zahŕňal všetkých aktérov z hospodárskej, sociálnej aj environmentálnej sféry a vymedzoval financovanie a spoločnú zodpovednosť. Účinné vykonávanie si však bude vyžadovať nové manažérske a riadiace kapacity. EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia bude pomáhať verejným orgánom a predkladateľom udržateľných projektov počas všetkých etáp, od plánovania až po realizáciu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ak má tento prístup uspieť, je nevyhnutné povzbudiť súkromný kapitál, aby vstúpil do systému. Bude potrebné uzavrieť medzi verejným a súkromným sektorom nové partnerstvo na základe zásady win-win, t. j. snahy o dosiahnutie výsledkov prospešných pre všetky strany. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV súhlasí s holistickým prístupom, ktorý zahŕňa hospodársky, priemyselný, technologický a sociálny rozmer prechodu na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo za účasti miestnych aktérov, sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií. K udržateľnému rozvoju sa musí pristupovať koherentne vo všetkých oblastiach politiky a treba sa pritom snažiť o konvergenciu medzi členskými štátmi. EHSV odporúča, aby sa skutočne zabezpečila účasť všetkých zainteresovaných strán na všetkých úrovniach a aby sa riešil vplyv zmeny hospodárskeho modelu na zamestnanosť prostredníctvom sociálneho dialógu, ktorý prepojí národnú a európsku úroveň. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV sa domnieva, že proces transformácie na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo závisí aj od investícií do prístupných a udržateľných systémov verejnej dopravy a zastavaného prostredia. FST by sa mal spolu s EFRR využívať na podporu uhlíkovej neutrality prostredníctvom investícií do týchto oblastí, aby ich mohli využívať všetci členovia spoločnosti a aby boli prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím a staršie osoby. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV sa domnieva, že spravodlivá transformácia zo sociálneho hľadiska je nevyhnutná na získanie podpory a dôvery pracovníkov, podnikov a občianskej spoločnosti a na uľahčenie významných hospodárskych zmien potrebných na záchranu sveta pred zmenou klímy. Koniec éry fosílnych palív v Európe musia sprevádzať potrebné investície, ktoré zabezpečia ochranu pracovníkov, vytváranie nových pracovných miest a podporu miestneho rozvoja. Transformačné procesy sa musia prerokovať so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti a musia zahŕňať transparentnosť a účinné komunikačné politiky. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV upozorňuje, že je nevyhnutné zaistiť správnu rovnováhu medzi opatreniami na reštrukturalizáciu hospodárstva a opatreniami na ochranu a rekvalifikáciu pracovníkov, ktorých zasiahnu procesy transformácie. Takisto by sa mala zabezpečiť rovnováha medzi investovaním do rekvalifikácie pracovníkov, ktorí prechádzajú na nové typy ekologickejších pracovných miest, a prípravou pracovníkov v zasiahnutých komunitách, ktorí na trh práce ešte len vstupujú a mali by mať zručnosti potrebné pre novovznikajúce formy práce. Osobitný dôraz by sa mal klásť na podporu zamestnávania osôb, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, ako sú mladí ľudia a osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV víta, že FST má za cieľ riešiť dôsledky poklesu ťažby uhlia a poskytnúť potrebnú podporu sektorom ťažkého priemyslu, aby mohli pokračovať v činnosti udržateľným spôsobom, ako aj zmierniť súvisiace sociálne dôsledky, ale poznamenáva, že by sa nemal obmedzovať len na financovanie procesov dekarbonizácie. EHSV dúfa, že časť zdrojov FST bude venovaná na vytváranie investícií, ktoré sú potrebné na pomoc pracovníkom pri zmene zamestnania a komunitám, ktorých sa týka hodnotový reťazec procesov dekarbonizácie. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Systém vzdelávania a odbornej prípravy je kľúčom k podpore transformačných procesov. EHSV odporúča zvýšiť zdroje na posilnenie a oživenie systému sekundárneho a univerzitného vzdelávania prostredníctvom cielených vedeckých a technologických usmernení zameraných na aktuálne potreby, pričom sa využijú všetky dostupné zdroje politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV odobruje rozhodnutie propagovať a podporovať inovatívne a udržateľné patenty a startupy. Podpora podnikov, ktoré sa zapájajú do zodpovedných a udržateľných činností a vyvíjajú ekologické riešenia pre blaho komunity, sa musí oceniť. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Plánovanie zdrojov FST bude úzko spojené s rámcom európskeho semestra, ako sa uvádza v nariadeniach pre fondy politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027. EHSV je presvedčený, že okrem monitorovania plánovaného v súlade s ustanoveniami politiky súdržnosti sa rámec správy hospodárskych záležitostí EÚ bude využívať na monitorovanie implementácie FST v členských štátoch prostredníctvom každoročného štruktúrovaného dialógu medzi členskými štátmi a Európskou komisiou. V tejto súvislosti EHSV dúfa, že do tohto dialógu medzi Európskou komisiou a členskými štátmi budú aktívne a podstatnou mierou zapojení sociálni partneri a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EHSV oceňuje skutočnosť, že programovanie FST sa má zabezpečiť prostredníctvom jedného alebo viacerých plánov spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa načrtne proces transformácie do roku 2030 a ktoré budú v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi a s prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo. EHSV podporuje možnosť pre členské štáty zaviesť osobitný program FST. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EHSV odporúča, aby do plánov spravodlivej transformácie územia a prípadných osobitných programov FST boli v plnom rozsahu a podstatnou mierou zapojení sociálni partneri a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV oceňuje, že plány spravodlivej transformácie územia a prípadné osobitné programy budú sledovať monitorovacie výbory s rovnakými pravidlami, ako sú pravidlá stanovené vo všeobecnom nariadení pre európske štrukturálne a investičné fondy. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že by sa mal spresniť finančný rámec nielen pre FST, ale aj pre celý Mechanizmus spravodlivej transformácie a investičný plán pre udržateľnú Európu. EHSV dodáva, že nie je zaručené, že budú vyčlenené zdroje nad 30 miliárd EUR (prevody prevyšujúce 1,5-násobok alokácie z FST nie sú povinné). Okrem toho zostáva veľa nevyriešených otázok v súvislosti s osobitným režimom v rámci Programu InvestEU a úverového nástroja EIB pre verejný sektor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa obáva, že rozhodnutie vyčleniť v priebehu desiatich rokov približne 1 000 miliárd EUR na ekologickú transformáciu, a to aj mobilizáciou verejných a súkromných investícií prostredníctvom využívania prostriedkov InvestEU, by mohlo pripraviť o zdroje iné oblasti, ktoré dostávali prostriedky z tohto fondu. EHSV upozorňuje, že je potrebné zabezpečiť komplementárnosť opatrení podporovaných z FST s opatreniami financovanými prostredníctvom InvestEU v rámci druhého piliera a prostredníctvom úverového nástroja pre verejný sektor v rámci tretieho piliera Mechanizmu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ciele zelenej dohody sa budú podporovať aj z prostriedkov spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá klimatické ciele vyčlení 40 % zo svojho celkového rozpočtu. V tejto súvislosti bude dôležité udržať záväzok národných vlád a inštitúcií EÚ investovať do súdržnosti ako v minulosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV veľmi oceňuje navrhované postupy týkajúce sa pružnejšieho chápania pravidiel štátnej pomoci a neustáleho zjednodušovania, ktoré Komisia navrhla ako súčasť širšieho politického rámca stanoveného v oznámení o investičnom pláne pre udržateľnú Európu. Sú potrebné iné pravidlá, aby sa vytvoril priestor pre investície, ktoré by mali viesť k novému rastu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV chápe súbor dobre kvantifikovaných kritérií oprávnenosti na financovanie z FST a súhlasí s nimi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ekologická štátna pomoc:






  — | uplatňovať ekologické podmienky na štátnu pomoc pre podniky v odvetviach s veľkou uhlíkovou a/alebo surovinovou stopou, |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

uplatňovať ekologické podmienky na štátnu pomoc pre podniky v odvetviach s veľkou uhlíkovou a/alebo surovinovou stopou,

| — | uplatňovať podobné ekologické podmienky na nové a rozšírené bankové pôžičky týmto sektorom (s verejnými zárukami alebo bez nich), |
| --- | --- |

—

uplatňovať podobné ekologické podmienky na nové a rozšírené bankové pôžičky týmto sektorom (s verejnými zárukami alebo bez nich),

| — | odmietnuť štátnu pomoc podnikom a odvetviam, ktoré nie sú schopné alebo ochotné osvojiť si nízkouhlíkové a obehové technológie a rekvalifikovať svojich pracovníkov na nové pracovné miesta, |
| --- | --- |

—

odmietnuť štátnu pomoc podnikom a odvetviam, ktoré nie sú schopné alebo ochotné osvojiť si nízkouhlíkové a obehové technológie a rekvalifikovať svojich pracovníkov na nové pracovné miesta,

| — | urýchliť postupy plánovania pre projekty a infraštruktúru v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, verejnej dopravy a obehového stavebníctva. Podniky bojujú o prežitie a potrebujú rýchlo získať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

—

urýchliť postupy plánovania pre projekty a infraštruktúru v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, verejnej dopravy a obehového stavebníctva. Podniky bojujú o prežitie a potrebujú rýchlo získať štátnu pomoc.

S cieľom znížiť počiatočnú administratívnu záťaž sa vlády môžu rozhodnúť, že pri udeľovaní štátnej pomoci uplatnia miernejší ekologický test a že sa prísnejší ekologický test urobí ex post. Ak podnik poruší dohodnuté ekologické podmienky, bude musieť v závislosti od závažnosti porušenia štátnu pomoc čiastočne alebo v plnej výške vrátiť. Okrem toho sa navrhuje, aby sa v kľúčových odvetviach, ktoré sa vyznačujú vysokými emisiami CO2 alebo intenzívnym využívaním surovín, obmedzila byrokracia na minimum (2).

| 4.7. | EHSV tiež víta skutočnosť, že sa uvádzajú oblasti, na ktoré možno vyčleniť zdroje FST, ako aj tie oblasti, v ktorých nie je možné poskytnúť finančné prostriedky. Alokačná metóda pomáha zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky dostatočne zameriavali na členské štáty, ktoré čelia najnáročnejším výzvam, a zároveň poskytovali značnú podporu všetkým členským štátom. Členské štáty, ktorých HND na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru EÚ, by získali približne dve tretiny prostriedkov FST. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Za týchto okolností EHSV odporúča poskytnúť väčší priestor iným subjektom, než sú MSP, keďže hlavné ťažobné spoločnosti a podniky ťažkého priemyslu, ktorých sa opatrenia v oblasti klímy týkajú, patria zvyčajne medzi veľké podniky. Okrem toho tieto podniky často poskytujú veľké množstvo dôstojných pracovných miest a majú zásadný význam pre hospodársky blahobyt regiónov. Predchádzanie nezamestnanosti by sa malo stať hlavným cieľom územných plánov. Malo by to zahŕňať nielen pomoc súčasným pracovníkom pri prechode na nové formy zamestnania, ale aj pomoc mladým ľuďom a ľuďom, ktorí sú odrezaní od otvoreného trhu práce, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, pri hľadaní práce v týchto rozvíjajúcich sa sektoroch. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV oceňuje nové možnosti, ktoré majú miestne a regionálne orgány k dispozícii, aby prevzali priamu zodpovednosť za riadenie projektov a uplatňovali miestne orientovaný prístup, keďže základnými jednotkami územných plánov pre spravodlivú transformáciu sú regióny NUTS 3. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sociálni partneri by spolu s MVO pracujúcimi v tejto oblasti mali byť zapojení do vypracúvania a realizácie ambicióznych politík a stratégií znižovania emisií s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu, ktorá zaručí dôstojné pracovné miesta a zabezpečí rovnováhu medzi systémami čistej energie a udržateľnou kvalitou práce. Odborové zväzy by mali byť prítomné vo všetkých fázach procesu spravodlivej transformácie s cieľom chrániť záujmy pracovníkov na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | V snahe dosiahnuť plánované výsledky uplatňuje Komisia reštriktívny prístup ku kritériám oprávnenosti území, keďže financovanie sa môže prideľovať len krajinám, ktoré uplatňujú a predkladajú plány spravodlivej transformácie. EHSV preto vyzýva všetky členské štáty, aby čo najskôr pripravili svoje plány, aby sa mohla poskytnúť pomoc mnohým pracovníkom v celej Európe v regiónoch uvedených v týchto plánoch. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV víta prispôsobenie všeobecného nariadenia v snahe vytvoriť jasný a transparentný právny základ pre budúcu politiku súdržnosti EÚ a jej zameranie na klímu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Vzhľadom na veľkú neistotu, pokiaľ ide o vplyv transformácie na zamestnanosť a jeho možné geografické rozdelenie, EHSV konštatuje, že by bolo vhodnejšie upustiť od akéhokoľvek predbežného geografického pridelenia prostriedkov FST. Ďalšie obavy sa týkajú riadenia fondu. Určenie oblastí, na ktoré možno poskytnúť podporu, a objem pridelených prostriedkov budú zverené výlučne vládam členských štátov. Keďže sa prostriedky neprideľujú na regionálnom základe, vzniká riziko, že by mohlo dôjsť k nerovnováhe pri rozdeľovaní finančných prostriedkov na nižšej ako štátnej úrovni a že oblasti, ktoré negatívne dôsledky cieľov v oblasti zmeny klímy postihnú v menšej miere, prostriedky nedostanú. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV konštatuje, že zámer spoliehať sa na mobilizáciu 45 miliárd EUR z InvestEU a 25 až 30 miliárd EUR z EIB, bude potrebné dôkladne monitorovať, aby sa nezopakovala rovnaká kritická situácia ako v prípade investícií EFSI (3). Je potrebné zabezpečiť, aby tieto investície boli plne v súlade s Parížskou dohodou a aby sa Európa vďaka splneným cieľom EÚ stala prvým klimaticky neutrálnym kontinentom. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV podporuje návrh EK na vytvorenie nástroja Next Generation EU s cieľom posilniť mechanizmus transformácie v reakcii na krízu, ako aj jej nový návrh budúceho dlhodobého rozpočtu EÚ. EHSV dúfa, že celkový rozpočet FST sa zvýši na 40 miliárd EUR a že sa posilní režim spravodlivej transformácie v rámci InvestEU. EHSV tiež schvaľuje návrh Komisie na úverový nástroj pre verejný sektor, ktorý zmobilizuje 25 až 30 miliárd EUR. Týmto spôsobom bude môcť Mechanizmus spravodlivej transformácie zmobilizovať aspoň 150 miliárd EUR z verejných a súkromných investícií. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Zachovanie ambiciózneho rozpočtu pre politiku súdržnosti po roku 2020 musí zostať hlavnou prioritou v boji proti zmene klímy na územnej úrovni. Inými slovami, zriadenie nového fondu by sa nemalo použiť ako zámienka na ospravedlnenie ďalšieho zníženia objemu prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti v kontexte rokovaní o VFR. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV má určité obavy v súvislosti s procesom programovania, keďže je ešte potrebné prijať právny text a zmeniť všeobecné nariadenie. Komisia očakáva, že plány spravodlivej transformácie územia, ktoré sa majú schváliť v druhej polovici roku 2020, a že programy týkajúce sa FST budú prijaté v priebehu roka 2021. To by mohlo viesť k oneskoreniam pri vykonávaní niektorých programov politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

4.17.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV na tému Nariadenie o spoločných ustanoveniach na roky 2021 – 2027 (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 83).

1

Nariadenie o spoločných ustanoveniach na roky 2021 – 2027

(2)  Tieto odvetvia majú pomerne veľkú uhlíkovú a surovinovú stopu: 1. doprava: cestná, letecká a vodná doprava využívajú hlavne fosílne palivá; 2. výroba: veľa výrobcov stále používa technológie náročné na energiu a suroviny; 3. stavebníctvo: mnohí stavebníci stále používajú nerecyklovateľné a energeticky náročné materiály, ako je cement; 4. energetika: prechod z fosílnych palív na obnoviteľné zdroje energie je veľmi pozvoľný.

2

(3)  Osobitná správa Dvora audítorov č. 03/2019. Niektoré prostriedky z EFSI len nahradili iné financovanie z EIB a od EÚ, pričom niektoré finančné prostriedky sa použili na projekty, na ktoré sa mohli využiť iné zdroje verejného alebo súkromného financovania. V konečnom dôsledku boli odhady dodatočných investícií, ktoré mal EFSI prilákať, niekedy nadhodnotené a väčšina investícií bola nasmerovaná do niektorých z väčších členských štátov EÚ15 s etablovanými národnými bankami.

3

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Investičný plán pre udržateľnú Európu – Investičný plán európskej zelenej dohody

[COM(2020) 21 final]

(2020/C 311/09)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

Pomocný spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultácia | Európska komisia, 6. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 13. 5. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/1/8 |

Konzultácia

Európska komisia, 6. 2. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

13. 5. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/1/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia koronavírusu v súčasnosti predstavuje hlavnú prioritu pre Európu čeliacu neistote, ktorá by následne mohla viesť k výraznej zmene v rozpočtovej orientácii a úlohe rozpočtu EÚ. EHSV dôrazne odporúča posilnenie budúceho viacročného finančného rámca (VFR) a dočasné zvýšenie stropu rozpočtových výdavkov na 2 %, čo by poskytlo potrebné fiškálne prostriedky a mohlo by podporiť vydávanie únijných dlhopisov ako súčasť účinného plánu obnovy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor víta nedávnu dohodu Euroskupiny (1) na tom, aby sa vyčlenilo 540 miliárd EUR na podporu zamestnancov, podnikov a členských štátov a zároveň akceptovala väčšia flexibilita v pravidlách EÚ týkajúcich sa európskeho fiškálneho paktu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rada EÚ by mala do letnej prestávky dosiahnuť dohodu o Európskom fonde obnovy (2) a VFR v súlade s návrhom Európskej komisie z 27. mája, aby sa pripravila cesta k obnove európskeho hospodárstva, ako aj k podpore zeleného a digitálneho prechodu avizovaného v európskej zelenej dohode. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor tiež oceňuje rýchlu a zosúladenú solidárnu reakciu všetkých príslušných inštitúcií EÚ (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pandémia koronavírusu bude mať hlboký a negatívny vplyv na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a európskej zelenej dohody. Z tohto dôvodu EHSV zdôrazňuje, že je nutné čo najskôr riešiť túto naliehavú hrozbu a bezodkladne zamerať naše úsilie o oživenie na ciele udržateľného rozvoja a zelenú dohodu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Okrem dočasných opatrení v oblasti solidarity vyzýva EHSV na oživenie Európskeho nástroja stabilizácie investícií, ako aj na okamžité vykonávanie rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC) zvýšením jeho objemu vo VFR na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je potrebný nový ekologický a sociálny pakt, ktorý spojí občanov všetkých názorových spektier, orgány verejnej správy, samosprávy, sociálnych partnerov, organizovanú občiansku spoločnosť a priemysel v úzkej spolupráci s inštitúciami a konzultačnými orgánmi EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Investičný plán pre udržateľnú Európu je prvým komplexným politickým opatrením na splnenie ambicióznych cieľov týkajúcich sa dosiahnutia uhlíkovej neutrality do roku 2050 v súlade so zelenou dohodou EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Hoci EHSV oceňuje ambície zelenej dohody, vyjadruje poľutovanie nad tým, že neboli vyčlenené dostatočné rozpočtové prostriedky vo VFR – ten je hlboko pod 1,3 % HND členských štátov, ktoré požadoval Európsky parlament a EHSV na účely zabezpečenia realizovateľnosti každého opatrenia bez toho, aby to bolo na úkor iných opatrení. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV tiež vyjadruje svoje pochybnosti o účinnosti zohľadňovania problematiky klímy vo všetkých programoch EÚ a vyzýva členské štáty, aby zapojili organizácie občianskej spoločnosti do snáh o také výdavky EÚ, ktoré prispievajú k odolnosti voči zmene klímy. Národné energetické a klimatické plány a národné programy reforiem (NRP) patria medzi kľúčové opatrenia, do ktorých sa môžu zapojiť skupiny pôsobiace v oblasti ochrany životného prostredia a občianskych práv. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta Mechanizmus spravodlivej transformácie, ale vyjadruje poľutovanie nad jasným nedostatkom rozpočtových prostriedkov na Fond na spravodlivú transformáciu (7,5 miliardy EUR na zmobilizovanie finančných prostriedkov vo výške 100 miliárd EUR). To sa bude musieť kompenzovať presunmi z EFRR/ESF+ a spolufinancovaním zo strany členských štátov, ako aj prostredníctvom predpokladaných veľkých súkromných investícií a úverového mechanizmu vo verejnom sektore zriadeným v spolupráci s EIB. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Úspech bude závisieť od spojenectiev (cieľ udržateľného rozvoja OSN 17 – Partnerstvo pri dosahovaní cieľov) medzi súkromným a verejným sektorom, pokiaľ ide o financovanie a spoločné povinnosti, čo sa odráža v rozmachu trhu so zelenými dlhopismi. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV podporuje holistický prístup a s potešením víta stimuly pre verejné a súkromné investície a financovanie, najmä pokiaľ ide o zelené verejné obstarávanie a očakávanú podporu prostredníctvom flexibilnejších pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV takisto podporuje zlepšenie fiškálnej správy EÚ, pokiaľ ide o riziká udržateľnosti, skúsenosti získané z monitorovania najlepších postupov zeleného rozpočtovania a fiškálne plány. Okrem toho je potrebné stimulačnú politiku doplniť o zavedenie primeraného daňového posudzovania poskytovateľov kolektívneho financovania a darcov. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie (reforma Zmluvy, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu, spolu s rozpočtovým nástrojom pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC) a európskym systémom ochrany vkladov (EDIS)) je takisto nevyhnutným predpokladom na vytvorenie efektívnej a integrovanej únie kapitálových trhov a bankovej únie, ktorá bude zahŕňať všetky členské štáty a bude zameraná na ďalšiu harmonizáciu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV žiada, aby sa proces európskeho semestra súvisiaci so zelenou dohodou zlepšil tým, že sa ciele udržateľného rozvoja stanú stredobodom tvorby politiky EÚ, a rovnako požaduje komplexnejšiu taxonómiu EÚ, ktorá bude zahŕňať sociálny rozmer. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV sa domnieva, že na verejný aj súkromný sektor by sa mali vzťahovať rovnaké normy, nielen pokiaľ ide o taxonómiu, ale aj o zverejňovanie nefinančných informácií. EHSV víta ďalšie preskúmanie smernice o zverejňovaní nefinančných informácií, ktoré by malo byť natoľko rozsiahle, aby motivovalo podniky k snahe pochopiť svoje skutočné vplyvy. Malo by to byť prepojené s vykonávaním štandardizovaných environmentálnych a sociálnych ustanovení vo verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV vyzýva na intenzívnejšie a lepšie využívanie verejných štatistických zdrojov a na posilnenie úlohy Eurostatu a verejných registrov pri poskytovaní spoľahlivých údajov súvisiacich s výkonnosťou „z hľadiska udržateľnosti“. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité poskytovať všetkým potenciálnym používateľom presné, ľahko dostupné informácie, aby sa ďalej uľahčilo individuálne prispôsobené poradenstvo a technická pomoc. Na nikoho sa nesmie zabudnúť. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Správne zručnosti pre zelené pracovné miesta sú predpokladom dosiahnutia prechodu na ekologickejšie a spravodlivé hospodárstvo. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa vypracovali jasné stratégie pre predvídanie zručností a odbornej prípravy so súvisiacimi plánmi zručností s cieľom prispôsobiť pracovnú silu budúcim potrebám všetkých sektorov. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV navrhuje, aby členské štáty EÚ posilnili programy finančného vzdelávania zahrnutím udržateľného financovania a nabádaním verejných správ na všetkých úrovniach k zavedeniu daňových stimulov pre podniky a jednotlivcov, aby investovali do zelených iniciatív so sociálnym vplyvom. |
| --- | --- |

1.21.

2.   Kontextuálny rámec

| 2.1. | Investičný plán európskej zelenej dohody, známy tiež ako investičný plán pre udržateľnú Európu je prvou konkrétnou politickou reakciou zameranou na splnenie mimoriadne ambicióznych cieľov týkajúcich sa dosiahnutia uhlíkovej neutrality v súlade s európskou zelenou dohodou. Vo svojej podstate je investičným pilierom európskej zelenej dohody s očakávanými dodatočnými investíciami v objeme 260 miliárd EUR ročne do roku 2030, čo predstavuje približne 1,5 % HDP v roku 2018 z hľadiska dodatočných ročných investícií výlučne do energetického a dopravného systému a súvisiacej infraštruktúry v rokoch 2020 až 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ak má byť táto koncepcia úspešná, je mimoriadne dôležité, aby v rámci nej boli využité zdroje súkromného kapitálu. V skutočnosti táto koncepcia predstavuje nový druh spoločenskej zmluvy medzi súkromným a verejným sektorom na financovanie projektov najvyššieho významu, ktoré sú prospešné pre verejný záujem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2021 – 2027 sa stanovil celkový cieľ, podľa ktorého by 25 % výdavkov EÚ malo pripadať na začleňovanie opatrení v oblasti klímy do všetkých programov EÚ. Musí sa zachovať dynamika pri prechode na skutočné a dôsledné uplatňovanie európskej zelenej dohody, ktorá musí na túto obrovskú výzvu reagovať prostredníctvom politických ambícií a vysokou mierou účinnosti z technického hľadiska. Európsku zelenú dohodu možno chápať ako oporný pilier budúceho hospodárskeho modelu EÚ, ako aj začiatok zásadných zmien a obratu. Mohla by sa stať symbolom spoločnej európskej pridanej hodnoty a vedúceho postavenia EÚ vo svete. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Treba zhromaždiť finančné zdroje a vhodné nástroje, koordinovať ich s členskými štátmi, ich regiónmi a ich mestami a rozšíriť ich aj na medzinárodnú úroveň. Na tento účel boli do plánu pre zelenú dohodu zahrnuté kľúčové opatrenia v oblasti klímy, energetiky, mobility, priemyselnej stratégie pre čisté a obehové hospodárstvo, poľnohospodárskej politiky, biodiverzity a digitalizácie, začleňovania hľadiska udržateľnosti prostredníctvom investičného plánu pre európsku zelenú dohodu a obnovenej stratégie udržateľného financovania. Ide o základný prvok mechanizmu, ktorého cieľom je mobilizovať 1 bilión EUR zo súkromných a verejných udržateľných investícií do roku 2030, a tiež zohľadniť následné sociálne vplyvy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mechanizmus spravodlivej transformácie vrátane Fondu na spravodlivú transformáciu (4), ktorý je doplnkom k návrhu Komisie týkajúceho sa budúceho VFR, má ambíciu zhromaždiť investície vo výške 100 miliárd EUR, ktoré sa majú mobilizovať v rokoch 2021 – 2027. Malo by to prispieť k zmierneniu vplyvu, ktorý má prechod na klimatickú neutralitu Únie na regionálnej úrovni na sociálno-ekonomickú, pracovnú a environmentálnu oblasť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na prechode EÚ na klimatickú neutralitu sa budú podieľať aj inovačné a modernizačné fondy financované prostredníctvom časti príjmov z emisných kvót (minimálne 25 miliárd EUR v nadchádzajúcom desaťročí), avšak modernizačné fondy sa budú týkať len desiatich členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Európa čelí v súčasnosti v dôsledku pandémie koronavírusu stavu ohrozenia zdravia a hospodárskej núdzi. Reakcia na obidva problémy musí byť koordinovaná zo strany všetkých európskych inštitúcií tak dlho, ako to bude potrebné. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta významné zdroje vyčlenené na riešenie krízy v oblasti zdravia a hospodárstva, ktoré pomáhajú členským štátom posilniť zdroje určené na investície, zaručiť likviditu spoločností (5), udržať pracovné miesta a chrániť nezamestnaných. Po týchto relevantných krokoch by malo nasledovať schválenie európskeho systému zaistenia v nezamestnanosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zásadný význam pre úspech v tejto oblasti má 20 miliónov podnikov v Európe, avšak výška mobilizovaných investícií musí byť úmerná rozsahu výziev. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité, aby členské štáty a inštitúcie EÚ boli pripravené prekonať rozpory, ktoré medzi nimi existujú. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | S cieľom zohľadniť návrhy Komisie (6) by sa štruktúra finančných prostriedkov EÚ mala dovtedy upraviť tak, aby sa zabránilo duplicite a prekrývaniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV má pochybnosti o tom, či bude návrh Komisie týkajúci sa VFR na roky 2021 – 2027 naozaj schopný splniť požiadavky vyplývajúce z investičného plánu európskej zelenej dohody. Vzhľadom na skutočnosť, že do roku 2030 budú potrebné „dodatočné investície“ vo výške 2,6 bilióna EUR, neumožní 1 bilión EUR, ktorý sa má podľa plánu zmobilizovať, ani zďaleka dosiahnuť stanovený cieľ. Keďže nie sú známe podrobnosti niektorých z plánovaných mechanizmov a programov, je ťažké predvídať ich skutočný rozsah. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV odporúča, aby sa poskytlo viac podrobností o finančnom rámci investičného plánu pre udržateľnú Európu. Napríklad všetky tri hlavné piliere Mechanizmu spravodlivej transformácie závisia od veľmi ambicióznych požiadaviek, konkrétne od samotného Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj od očakávaného pákového účinku nástroja EIB na verejný sektor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV požaduje presnejší opis opatrení osobitného mechanizmu, ktorý je v rámci zelenej dohody navrhnutý pre program InvestEU. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vysoko oceňuje vytvorenie dodatočných podmienok a zavedenia zjednodušení so zámerom zvýšiť objem súkromných investícií, a to konkrétne pre zelené dlhopisy. Z empirickej analýzy jasne vyplýva, že v posledných rokoch dlhopisy skutočne nadobúdajú ekologický charakter. Používanie zelených dlhopisov posilňuje imidž ich emitenta (ukazuje tým povedomie o klimatických otázkach a záväzok k udržateľnosti). Zelené dlhopisy sa stali obľúbenými u širokého spektra investorov – domácich, medzinárodných, ako aj investorov konajúcich v súlade s environmentálnymi a sociálnymi zásadami a zásadami riadenia. Okrem toho veľké investičné banky prejavujú záujem o intenzívnejšiu emisiu zelených dlhopisov, čím prispievajú k šíreniu ekologického spôsobu myslenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV víta flexibilný súbor pravidiel štátnej pomoci, ktoré sa týkajú investícií, z dôvodu ich príspevku k plneniu cieľov zelenej dohody, a zasadzuje sa za to, aby sa malým a stredným podnikom poskytol väčší priestor na prechod na obehovú spoločnosť. Počas obnovy po kríze spôsobenej koronavírusom by EÚ mala takisto zvážiť zavedenie „sociálneho a ekologického zlatého pravidla“ ako dočasného nástroja, na základe ktorého by boli z fiškálnych pravidiel vyňaté investície priamo zamerané na zmiernenie vplyvov zmeny klímy a znižovanie sociálnych nerovností a chudoby (k čomu zatiaľ od finančnej krízy do veľkej miery nedošlo). Pomohlo by to posilniť investície v období obnovy hospodárstva po skončení pandémie COVID-19, ktoré sú veľmi potrebné, a zároveň by to prispelo k riešeniu vplyvov zmeny klímy a sociálnej súdržnosti v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Záväzok Komisie zasadzovať sa o ekologické financie a investície a súčasne zabezpečiť spravodlivý prechod pre dotknuté odvetvia a regióny, by mal priniesť úžitok pre všetky typy podnikov. Mal by sa preto podporovať a využiť ako príležitosť pre miestne samosprávy, aby vytvorili partnerstvá s komunitnými iniciatívami, ako sú družstvá na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Environmentálny zámer plánu európskej zelenej dohody, ktorý má za cieľ podnietiť partnerov EÚ z radov tretích strán k tomu, aby zabezpečili porovnateľné opatrenia, by sa mal realizovať vo forme určitej koalície krajín za klímu. V rámci nej by boli krajiny v súlade s odporúčaniami laureátov Nobelovej ceny Jeanom Tirolom (2017) a Williamom Nordhausom (2018) klasifikované podľa objemu skleníkových plynov, ktoré vypúšťajú. Cieľom by bolo primäť Svetovú obchodnú organizáciu (WTO) k zavedeniu uhlíkového cla. Mechanizmus minimálnej ceny emisií by sa mohol vykonávať či už prostredníctvom systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii alebo smernice o zdaňovaní energie, ktorá sa má preskúmať ako súčasť európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Zabezpečenie rozpočtovej účinnosti

| 4.1.1. | S cieľom zmierniť pandémiu COVID-19 EHSV oceňuje všetky navrhované opatrenia na zabezpečenie podpory likvidity pre odvetvia a podniky prostredníctvom nástrojov EIB založených na zárukách, ktoré by mohli podporiť jej transformáciu na klimatickú banku EÚ. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Jedným z hlavných poučení týkajúcich sa mimoriadnej ľudskej a hospodárskej krízy spôsobenej pandémiou koronavírusu je potreba posilniť Európsky nástroj stabilizácie investícií, ktorý dokáže reagovať primeranými verejnými investíciami na špecifické výzvy jednotlivých krajín. Potrebné sú aj opatrenia, ktoré pomôžu členským štátom zlepšiť využívanie ich daňových systémov a stimulov verejnej politiky (7) na oživenie ich hospodárstiev. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV tiež poukazuje na to, že plánovaná reforma Zmluvy o Európskom mechanizme pre stabilitu (EMS) by mala byť prepojená s rozpočtovým nástrojom pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC) a európskym systémom ochrany vkladov (EDIS). Značné úsilie sa už vynaložilo v oblasti znižovania rizika v bankovom sektore (zníženie objemu nesplácaných úverov, zvýšenie minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a zvýšenie oprávnených záväzkov, režim platobnej neschopnosti atď.). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV rozhodne súhlasí s tým, že by Európska investičná banka (EIB) mala plniť úlohu klimatickej banky Únie a že je dôležitá spolupráca s ostatnými finančnými inštitúciami. V súlade so zásadou proporcionality je potrebné zabezpečiť dostatočnú likviditu pre všetky potenciálne banky, ktoré by mohli byť zapojené do operácií v rámci zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Optimalizácia výkonnosti plánovaných nástrojov a nástrojov, ktoré presmerujú proces európskeho semestra tak, že ciele udržateľného rozvoja sa stanú stredobodom tvorby politiky a činnosti EÚ

| 4.2.1. | Je potrebná spoľahlivá a ambicióznejšia taxonómia udržateľných činností vrátane zohľadnenia sociálnych aspektov a vytvárania synergií a súladu s postupom Organizácie Spojených národov prostredníctvom náležitej integrácie cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra. Rozhodnutia o tom, ako použiť prostriedky EÚ na obnovu, by sa mali riadiť celoeurópskou taxonómiou ekologického financovania, ktorej cieľom je odmeňovať investície do čistých technológií. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV vyzýva na intenzívnejšie a lepšie využívanie verejných štatistických zdrojov a na posilnenie úlohy Eurostatu pri poskytovaní spoľahlivých údajov súvisiacich s výkonnosťou „z hľadiska udržateľnosti“. Malo by sa posilniť prepojenie s ukazovateľmi výkonnosti OSN v oblasti udržateľného rozvoja a ustanoveniami EIB. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Na to, aby sa mohli získavať „podrobné údaje“ rôzneho pôvodu (až po geopriestorovú polohu) a mohlo sa pracovať na porovnateľnosti medzi krajinami, sú potrebné technologické riešenia. Preskúmanie smernice o nefinančných informáciách (2014/95/EÚ) by zároveň mohlo prispieť k zverejňovaniu štandardizovaných vysokokvalitných informácií, ktoré by boli úplnejšie, relevantnejšie a porovnateľnejšie vďaka harmonizovanej metodike (8) s prihliadnutím na odporúčania pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Zverejňovanie nefinančných informácií by sa malo týkať aj MSP, pričom by sa im mala poskytovať technická pomoc na získanie ľahko dostupných kľúčových údajov (na účely stanovenia kľúčových ukazovateľov výkonnosti (9)). |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.4. | Dynamická taxonómia udržateľných činností: mali by sa vyhodnotiť a začleniť trhové postupy, ktoré sprevádzajú dôležité ukazovatele vplyvu. EHSV poukazuje na to, že pri výbere vhodných projektov je dôležité ich otestovať na trhu (10). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | EHSV zdôrazňuje, že je bezpodmienečne nutné používať presnejšie metodiky, ak sú k dispozícii, s cieľom vypracovať systémy hodnotenia založené na spoľahlivých informáciách poskytovaných spoločnosťami, aby sa tak dosiahol súlad so všetkými normami pre finančné produkty (značky, zelené dlhopisy a referenčné hodnoty udržateľnosti) obsiahnutými v akčnom pláne o udržateľnom financovaní. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Je potrebná spätná väzba týkajúca sa procesu preskúmania výpočtov vplyvu od rôznych pracovných skupín OSN (najmä v súvislosti s uhlíkovou daňou a obchodovaním s emisiami CO2, čo je kľúčový aspekt pre spoľahlivé udržateľné referenčné hodnoty). |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.5. | EHSV víta plán na posudzovanie vplyvu – vrátane analýzy investičných potrieb –, ktorý má byť zverejnený do leta 2020 a ktorý je zameraný na zvýšenie cieľov EÚ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na rok 2030. EHSV okrem toho naliehavo žiada aj špecifikáciu vplyvu, pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní programu OSN do roku 2030 a Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Inštitúcie auditu a iné orgány dohľadu nad verejnými orgánmi, ako je Európsky dvor audítorov, by tiež mali zohrávať doplnkovú úlohu pri monitorovaní sociálnych vplyvov uvedených cieľov znižovania emisií. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | EHSV poukazuje na potenciál veľkých dát a umelej inteligencie na zosúladenie priorít investorov s cieľovým určením investícií. Riešenia v oblasti strojového učenia by sa mali analyzovať aj s cieľom presmerovať toky investícií do konkrétnych sektorov alebo činností, ktoré zohľadňujú environmentálne a sociálne zásady a zásady riadenia. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Technická pomoc

| 4.3.1. | Kapacity, ktoré doteraz vybudovala EK a Európske centrum investičného poradenstva, sú dobrým základom pre vytvorenie súboru udržateľných projektov, musia sa však uplatňovať spoľahlivejšie metodiky, ktoré umožnia skutočné presmerovanie finančných tokov k ekologickému hospodárstvu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV súhlasí so zriadením jednotného kontaktného miesta, ktoré uľahčí prístup k financovaniu prostredníctvom verejných aj súkromných predkladateľov projektov a finančných sprostredkovateľov. V prípade MSP podporuje EHSV štrukturálnu spoluprácu so ich zastupiteľskými organizáciami. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Finančné vzdelávanie (sprevádzané poskytovaním technickej pomoci)

| 4.4.1. | Pre občanov počnúc predškolským vekom: Európski občania majú čoraz väčší záujem o to, aby sa ich úspory a investície týkali sociálnych a environmentálnych cieľov. Finančná gramotnosť (hlbšie pochopenie podstaty fungovania financovania) môže pomôcť posilniť zodpovedné konanie občanov a môže ich riadne oboznámiť s otázkami udržateľného financovania vrátane vymedzenia primeranej úlohy financovania v spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Má to význam pre všetky technické orgány zapojené do procesu vykonávania zelenej dohody a príslušných organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Udržateľnosť zručností pre podniky

| 4.5.1. | EHSV zdôrazňuje, že zavádzanie a šírenie čistých technológií si vyžaduje zručnosti v oblasti používania, prispôsobenia a údržby technológií. Zručnosti sú kľúčové aj pre hospodárstvo a podniky, pracovníkov a podnikateľov s cieľom rýchlo sa prispôsobiť zmenám, ktoré prinášajú politiky v oblasti životného prostredia alebo zmena klímy. Správne zručnosti pre zelené pracovné miesta sú predpokladom dosiahnutia prechodu na ekologickejšie hospodárstvo. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV poukazuje na to, že jedným z kľúčových cieľov prispôsobenia sa meniacim sa pracovným miestam a pracovným požiadavkám je, aby si pracovníci neustále osvojovali nové zručnosti potrebné v ekologickom hospodárstve. Mala by existovať jasná stratégia pre predvídanie zručností spolu s plánom zručností s cieľom pripraviť pracovnú silu na budúce potreby priemyslu a pravidelne im ju prispôsobovať. Investície do vzdelávania a odbornej prípravy a posilnenie kultúry celoživotného vzdelávania by mali byť základom spravodlivého prechodu na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie

| 4.6.1. | Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie je základom ekologickej transformácie orgánov verejnej správy a boja proti korupcii vrátane podpory zodpovedného postupu prostredníctvom poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV podporuje stanovenie minimálnych záväzných ekologických kritérií alebo cieľov v oblasti verejného obstarávania v odvetvových iniciatívach, vo financovaní zo strany EÚ alebo právnych predpisoch týkajúcich sa konkrétnych výrobkov, pričom sa v súlade s pokrokom v rámci taxonómie EÚ použijú environmentálne ukazovatele. V tejto súvislosti sú potrebné holistickejšie, transparentnejšie a jednoduchšie informačné systémy environmentálneho označovania (ELIS), ktoré sú v súlade s prísnymi cieľmi udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Mechanizmus spravodlivej transformácie

| 4.7.1. | EHSV víta Mechanizmus spravodlivej transformácie, ktorý má veľký potenciál uľahčiť ekologickú transformáciu v konkrétnych sektoroch a regiónoch. Poznamenáva, že sa nesmie obmedziť na financovanie procesov dekarbonizácie a mal by sa vykonávať súbežne s ad hoc stabilizačnými mechanizmami, z čoho by mali úžitok iné odvetvia a regióny, ktoré čelia nepriaznivej hospodárskej situácii a potrebujú štrukturálne reformy. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Mechanizmus spravodlivej transformácie predstavuje vyváženú kombináciu subvencií a finančných nástrojov, centrálne riadených programov a programov, ktoré sú riadené zdieľane, rôznych typov finančných zdrojov, ako aj kompetencií a povinností na viacerých úrovniach (na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej, ako aj komunálnej úrovni). Tento originálny mix si preto bude vyžadovať novú úroveň správy a riadenia. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal vytvárať nové kvalitné pracovné miesta v postihnutých regiónoch. EHSV poukazuje na to, že MOP už uznala nedostatky v zručnostiach ako hlavnú prekážku v mnohých odvetviach, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a efektívne využívanie zdrojov, energetická renovácia budov, výstavba budov s nulovou potrebou energie, environmentálne služby a výroba. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | EHSV vyzýva na zaistenie veľkého súladu medzi akčným plánom pre sociálne hospodárstvo, ktorý sa očakáva v roku 2021, a investičným plánom európskej zelenej dohody s cieľom začleniť investície sociálneho hospodárstva do vykonávania Mechanizmu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Mechanizmus spravodlivej transformácie musí rovnako zohľadniť doterajšie úsilie každej krajiny a jej regiónov o dekarbonizáciu (11) vyvinuté od roku 1990, aby tak tiež mohli mať prístup k finančným prostriedkom a neboli penalizované za to, že tieto opatrenia vykonali už v minulosti. Eurostat by mal na tento účel zlepšiť zverejňovanie svojich ukazovateľov regionálnej konvergencie a regionálnych rozdielov (vrátane úbytku obyvateľstva a starnutia obyvateľstva), aby z toho mali úžitok aj tieto územia. |
| --- | --- |

4.7.5.

4.8.   Globálne úsilie prostredníctvom medzinárodnej spolupráce

| 4.8.1. | EHSV víta nedávne vytvorenie Medzinárodnej platformy pre udržateľné financovanie (12), ktorá má na celosvetovej úrovni navýšiť súkromný kapitál určený na udržateľné environmentálne financovanie. Toto fórum by sa malo využiť aj na presadzovanie prijatia systému obchodovania s emisiami na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EHSV takisto konštatuje, že sú potrebné investícií v oblasti životného prostredia a klímy na podporu opatrení mimo EÚ, najmä v rámci stratégie pre Afriku. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | V rámci globálnej reakcie na koronavírus EHSV dôrazne podporuje celosvetový darcovský maratón ako globálne úsilie na získanie finančných prostriedkov na diagnostiku, liečbu a očkovacie látky súvisiace s koronavírusom. |
| --- | --- |

4.8.3.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2020/04/09/report-on-the-comprehensive-economic-policy-response-to-the-covid-19-pandemic/.

1

(2)  Nástroj Next Generation EU s finančnou kapacitou 750 miliárd EUR.

2

(3)  A to najmä: návrhy Európskej komisie na optimalizáciu využívania súčasného rozpočtu komplexným, dostupným a pružným spôsobom, konkrétne Fond solidarity Európskej únie, Investičnú iniciatívu v reakcii na koronavírus (balíky I a II) a opätovnú aktiváciu nástroja núdzovej podpory (IES), nástroj dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE), Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), núdzový pandemický program nákupu aktív Európskej centrálnej banky – s rozšírenými oprávnenými aktívami a zmiernením zábezpek, úlohy orgánov dohľadu pri včasnom spracúvaní regulačných finančných požiadaviek, iniciatívu Európskej investičnej banky (IEB) na vytvorenie celoeurópskeho záručného fondu so zameraním na MSP, iniciatívu Európskeho inovačného a technologického inštitútu v reakcii na krízu.

3

(4)  COM(2020) 22 final.

4

(5)  Úpravy bankových prudenciálnych pravidiel na maximalizovanie kapacity úverových inštitúcií poskytovať úvery a absorbovať straty a súčasne zabezpečovať ich nepretržitú odolnosť.

5

(6)  Stanovisko EHSV z 19. septembra 2018 na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020, Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

6

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(7)  So zámerom riešiť otázku pozitívnych externalít.

7

(8)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 k oznámeniu Komisie Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 73).

8

Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu

(9)  Key performance indicators (KPI).

9

Key performance indicators

(10)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 131).

10

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU

(11)  Regióny, ktorých sa už dotklo ukončenie ťažby na základe rozhodnutia Rady 2010/787EÚ.

11

(12)  Medzinárodnú platformu pre udržateľné financovanie zriadili 18. októbra 2019 verejné orgány z Argentíny, Čile, Číny, Indie, Kanady, Kene, Maroka a Európskej únie, t. j. z krajín, na ktoré pripadá takmer polovica celosvetových emisií skleníkových plynov.

12

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/71

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) 2019/876, pokiaľ ide o úpravy v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19

[COM(2020) 310 final – 2020/0066 (COD)]

(2020/C 311/10)

| Hlavný spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 6. 5. 2020
  Európsky parlament, 13. 5. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Rozhodnutie predsedníctva | 30. 4. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/2/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 6. 5. 2020

Európsky parlament, 13. 5. 2020

Právny základ

článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Rozhodnutie predsedníctva

30. 4. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a nariadenie (EÚ) 2019/876, pokiaľ ide o úpravy v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keďže EÚ čelí bezprecedentnej kríze, je potrebná rovnako bezprecedentná reakcia. Návrh sa musí prijať čo najskôr, aby sa uvoľnené finančné prostriedky mohli čo najefektívnejšie použiť na riešenie dôsledkov, ktoré má a ďalej bude mať COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV súhlasí s rozhodnutím odložiť termín vykonávania rámca Bazilej III+, ktorý zaviedol Bazilejský výbor a schválila Európska komisia. Rovnako dôležité je však i to, aby tento odklad nebol len jednoduchým potvrdením súčasného súboru pravidiel. Preto sa javí vhodným návrh preskúmať smernice a nariadenia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV tiež navrhuje, aby sa pred opätovným začatím vykonávania pozorne posúdili zmeny, ktoré zasiahnu hospodárske a finančné inštitúcie v tomto zložitom období, čo by bolo mimoriadne dôležité pre úpravu európskeho regulačného systému. Môže si to vyžadovať nové posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa rovnako obáva, že zrejme nebude možné dodržať iné regulačné lehoty spadajúce do tejto fázy, vzhľadom na prevádzkové výzvy, na ktoré musia reagovať banky (a iné orgány). To je jednoznačne prípad nového rámca pre úrokové riziko v bankovej knihe (IRRBB), ktorý by sa mal uplatňovať od júna 2021, zatiaľ čo jeho vykonávacie nariadenia ešte nie sú k dispozícii. Je to aj prípad pomeru čistého stabilného financovania (ktorý by sa mal uplatňovať od júna 2021). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Z tohto dôvodu by sa pre tieto aspekty druhého nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR 2), resp. piatej smernice o kapitálových požiadavkách (CRD 5), ako aj pre usmernenia EBA o pôvode a monitorovaní úverov a usmernenia týkajúce sa novej definície zlyhania mal stanoviť primeraný odklad alebo – ako v prípade pomeru čistého stabilného financovania –zaviesť trojročné obdobie postupného zavádzania (podobne ako v prípade ukazovateľa krytia likvidity), pričom by sa zachoval pôvodný zámer zákonodarcov ponechať bankám na presadzovanie nových nariadení obdobie jedného roka od prijatia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Podobne treba uvažovať, aj pokiaľ ide o dodržiavanie povinností stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/879 a v nariadení (EÚ) 2019/877 o kapacite úverových inštitúcií na absorpciu strát a rekapitalizáciu. Vzhľadom na tlak na činnosť spojenú s poskytovaním úverov a požiadavky orgánov dohľadu na využívanie kapitálových rezerv s cieľom vyhnúť sa úverovej kríze by bolo vhodné zodpovedajúcim spôsobom preskúmať a predĺžiť lehoty stanovené v danej smernici a nariadení na dosiahnutie povinných cieľových hodnôt minimálnej požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MREL). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s návrhom Komisie týkajúcim sa úpravy prechodných ustanovení, ktoré úverovým inštitúciám umožňujú zmierniť vplyv tvorby rezerv a úprav kreditného rizika (očakávané kreditné straty – ECL) na vlastné zdroje podľa IFRS 9. EHSV sa však domnieva, že tento návrh je len prvým krokom smerom k cieľu zmierniť vplyv recesie, ale že nie je účinný a vhodný na zachovanie rovnakých podmienok pre všetkých európskych sprostredkovateľov. Z tohto dôvodu sa domnieva, že návrh možno doplniť o tieto opatrenia:






  — | rozšíriť „novú“ dynamickú zložku posudzovanú k 1. januáru 2020 aj na úvery, pri ktorých došlo k omeškaniu splácania od 1. januára 2020 (alebo iný neskorší dátum považovaný za vhodný a v súlade s dátumom vypuknutia pandémie), |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

rozšíriť „novú“ dynamickú zložku posudzovanú k 1. januáru 2020 aj na úvery, pri ktorých došlo k omeškaniu splácania od 1. januára 2020 (alebo iný neskorší dátum považovaný za vhodný a v súlade s dátumom vypuknutia pandémie),

| — | nenahradiť škálovací koeficient jednotnou rizikovou váhou vo výške 100 % – intervencia týkajúca sa retailového financovania. Takýmto zásahom by sa prestala rozlišovať rizikovosť podľa kategórií typických dlžníkov komerčných bánk vo všeobecnosti a čo je oveľa závažnejšie, miestnych bánk. Týka sa to konkrétne domácností a MSP. Na expozície spojené s touto kategóriou dlžníkov sa uplatňujú osobitné prudenciálne kritériá, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky. Okrem toho by nahradenie škálovacieho koeficientu jednotnou rizikovou váhou vo výške 100 % znamenalo závažné, ak nie úplne neprekonateľné, implementačné ťažkosti pre banky, ktoré uplatňujú štandardnú metódu a pri vykazovaní postupujú podľa protokolu. Namiesto vypustenia písmena b) ako opatrenie na efektívne operatívne zjednodušenie alternatívne k ustanoveniu, ktoré navrhla Komisia, by bolo možné zvážiť intervenciu spočívajúcu v posudzovaní súvisiacich daňových pohľadávok uvedených v odseku 7 písm. a), |
| --- | --- |

—

nenahradiť škálovací koeficient jednotnou rizikovou váhou vo výške 100 % – intervencia týkajúca sa retailového financovania. Takýmto zásahom by sa prestala rozlišovať rizikovosť podľa kategórií typických dlžníkov komerčných bánk vo všeobecnosti a čo je oveľa závažnejšie, miestnych bánk. Týka sa to konkrétne domácností a MSP. Na expozície spojené s touto kategóriou dlžníkov sa uplatňujú osobitné prudenciálne kritériá, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky. Okrem toho by nahradenie škálovacieho koeficientu jednotnou rizikovou váhou vo výške 100 % znamenalo závažné, ak nie úplne neprekonateľné, implementačné ťažkosti pre banky, ktoré uplatňujú štandardnú metódu a pri vykazovaní postupujú podľa protokolu. Namiesto vypustenia písmena b) ako opatrenie na efektívne operatívne zjednodušenie alternatívne k ustanoveniu, ktoré navrhla Komisia, by bolo možné zvážiť intervenciu spočívajúcu v posudzovaní súvisiacich daňových pohľadávok uvedených v odseku 7 písm. a),

| — | predĺžiť obdobie postupného zavádzania aj na statickú zložku posudzovanú k 1. januáru 2018 zavedením novej účtovnej zásady IFRS 9, ktorou sa od bánk požaduje, aby venovali osobitnú pozornosť na vplyv prvého uplatnenia IFRS (First Time Adoption – FTA), v „scenári predaja“ znamená, že sa prejavia aj účinky rôznych spôsobov oceňovania aj nesplácaných úverov, ktoré dnes predstavujú najdôležitejšiu zložku celej sumy predloženej na prvé uplatnenie. |
| --- | --- |

—

predĺžiť obdobie postupného zavádzania aj na statickú zložku posudzovanú k 1. januáru 2018 zavedením novej účtovnej zásady IFRS 9, ktorou sa od bánk požaduje, aby venovali osobitnú pozornosť na vplyv prvého uplatnenia IFRS (First Time Adoption – FTA), v „scenári predaja“ znamená, že sa prejavia aj účinky rôznych spôsobov oceňovania aj nesplácaných úverov, ktoré dnes predstavujú najdôležitejšiu zložku celej sumy predloženej na prvé uplatnenie.

| 1.9. | EHSV považuje za užitočné rozšíriť zaobchádzanie, ktoré sa v súčasnosti uplatňuje na problémové expozície, na ktoré sa vzťahuje záruka alebo poistenie zo strany agentúr na podporu exportu, na problémové expozície, ktoré by vznikli v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a na ktoré sa vzťahujú rôzne systémy záruk zavedené členskými štátmi. Ak je však účelom tejto zmeny uznať, že verejné záruky majú rovnaký účinok na zmierňovanie rizika ako tie, ktoré poskytujú agentúry pre vývozné úvery, mali by sa zosúladiť aj lehoty. Ak je cieľom dosiahnuť úplné zosúladenie pri zaobchádzaní s takýmito zárukami, mal by sa zmeniť limit 7 rokov na uplatňovanie tohto zaobchádzania, ktoré navrhuje Komisia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Keďže je potrebné vynaložiť maximálne úsilie na podnietenie bánk, aby lepšie podporovali reálnu ekonomiku, EHSV podporuje návrh posunúť začiatok uplatňovania niektorých správnejších nastavení absorpcií kapitálových strát, s ktorými sa v CRR počíta, ale ešte sa neuplatňujú; napríklad ustanovenia o zaobchádzaní s určitými úvermi zabezpečenými dôchodkami alebo platmi, alebo faktor na podporu malých a stredných podnikov a nový faktor na podporu financovania infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Investície do infraštruktúry budú v nasledujúcom období veľmi dôležité. EHSV preto pokladá za vhodné zjednodušiť zložité a náročné kritériá stanovené v článku 501 a CRR týkajúce sa projektov, ktoré by sa tak dali ľahšie uznať za vhodné na účely uplatňovania navrhovaného preferenčného prudenciálneho zaobchádzania (napríklad odstránením požiadaviek stanovených v odseku 1 písm. b), d), g), i), l) a v odseku 2 písm. a). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | V širšom kontexte revízie viacročného európskeho rozpočtu má zásadný význam nová stratégia obnovy, ktorú predložila Komisia 28. mája spolu s nástrojom #NextGenerationEu, čo podmieni opatrenia mimoriadneho rozsahu v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou. Táto stratégia by mala dopĺňať investičný plán európskej zelenej dohody (Green Deal Investment Plan), ktorý bol ustanovený v prvom štvrťroku 2020 na podporu prechodu na udržateľné európske hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pokiaľ ide o faktory podpory v nariadení o kapitálových požiadavkách, EHSV presadzuje potrebu zaviesť ekologický a sociálny faktor podpory, ktorý by umožnil znížiť absorpciu kapitálu v prípade financovania, ktoré banky poskytnú podnikom sociálneho hospodárstva a podnikom, ktoré sa skutočne zapájajú do programov udržateľného a inkluzívneho rozvoja. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pokiaľ ide o regulačný rámec pre nesplácané úvery, treba poznamenať, že COVID-19 bude mať nevyhnutne mnohoraký vplyv na trh s nesplácanými úvermi. V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že súčasná núdzová situácia by nevyhnutne ovplyvnila trh a spomalila postupy prevodu, EHSV vyzýva na dočasnú zmenu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/630, pokiaľ ide o minimálne krytie strát pri problémových expozíciách. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Je mimoriadne dôležité vytvoriť súkromné trhy pre nesplácané úvery s čo najväčším počtom účastníkov a kupujúcich, aby sa zabránilo akémukoľvek presunu majetku z bankového sektora do sektora fondov (na ktoré sa nevzťahujú rovnaké pravidlá), a z lokálnych a národných ekonomík a krajín EÚ v prospech subjektov s právnickým a daňovým sídlom v iných kontextoch. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV sa domnieva, že dočasné zavedenie tzv. prudenciálneho filtra, ktorý už bol stanovený v rámci Bazilej II, je potrebné na odstránenie nerealizovaných ziskov alebo strát zo súvahy. K dôsledkom pandémie skutočne patrí aj výrazné zvýšenie volatility v oblasti cenných papierov, ktoré sú zvyčajne menej citlivé. V takýchto trhových podmienkach a s ohľadom na významnú podporu, ktorú banky poskytujú verejnému dlhu, by sa v záujme zvýšenia stability regulačného kapitálu mali znížiť účinky volatility na iné cenné papiere než tie, ktoré sú obsiahnuté v obchodnej knihe. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Okrem návrhu Komisie a s ohľadom na trhové riziko, v súlade s usmerneniami ECB vydanými 16. apríla by sa mal zmeniť rámec úrovne 1 s cieľom odstrániť súčasné prepojenia medzi volatilitou a absorpciou kapitálu bánk (multiplikátor VaR). Je to potrebné, pretože v dôsledku pandémie COVID-19 trh už vykazuje vysoký stupeň volatility, čo viedlo k výraznému zvýšeniu absorpcie kapitálu úverových inštitúcií. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Očakávané vážne dôsledky pandémie COVID-19 si vyžadujú prijatie naliehavých opatrení na podporu európskeho hospodárstva a obnovenie hospodárskych činností v členských štátoch Únie. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité zabrániť tomu, aby recesia bez primeranej legislatívnej ochrany viedla k ďalšiemu zníženiu už beztak oslabenej biodiverzity bankového sektora EÚ: domnievame sa najmä, že by sa mala chrániť a posilniť osobitná úloha bánk spätých s konkrétnym spoločenstvom či územím, najmä tých, ktoré majú výraznú rozšírenú účasť, ktorá je typická pre družstevné banky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia predložila 28. apríla 2020 balík bankových opatrení na uľahčenie úlohy bánk pri podpore financovania podnikov a domácností s cieľom zmierniť významný hospodársky vplyv pandémie COVID-19. Balík potvrdzuje nedávne vyhlásenia európskych sektorových orgánov o využívaní flexibility v oblasti účtovných a prudenciálnych pravidiel vyjadrené v medzinárodných účtovných štandardoch, ako aj niektoré cielené zmeny bankových pravidiel EÚ, ktoré treba urýchlene prijať s cieľom zlepšiť schopnosť bankového systému poskytovať úvery a absorbovať straty v kontexte pandémie COVID-19 a zároveň dodržiavať ustanovenia prudenciálnej regulácie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta prvé prijaté opatrenia a prvé pokyny európskych odvetvových orgánov, konkrétne EBA, ESMA a ECB/jednotný mechanizmus dohľadu. Tieto rozhodnutia a usmernenia na zabezpečenie väčšej flexibility v rámci súčasného regulačného rámca idú správnym smerom v snahe zvládnuť prvú fázu tejto núdzovej situácie. EHSV súhlasí s oznámením Komisie s cieľom zabezpečiť jednotnosť výkladu a uplatňovania opatrení prijatých rôznymi subjektmi, ktoré tvoria európsky systém orgánov finančného dohľadu. Jednotnosť výkladu a uplatňovania zabezpečuje väčšiu účinnosť opatrení. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV však zastáva názor, že navrhované opatrenia nie sú rázne v porovnaní s predpovedanou recesiou, ktorá sa očakáva v dôsledku vplyvu pandémie. Pandémia ochorenia COVID-19 je mimoriadnou núdzovou udalosťou, ktorá má veľký hospodársky a sociálny vplyv. Všetky európske inštitúcie musia reagovať s cieľom znížiť vplyv na reálne hospodárstvo, a to aj prostredníctvom odvážnych prelomových rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že osobitná pozornosť sa venovala uplatňovaniu opatrení týkajúcich sa úľavy a nástrojov pre prípad zlyhania a ich vplyvu na potenciálnu zmenu klasifikácie dlžníkov podľa prudenciálnych pravidiel a účtovných štandardov IFRS, ako aj zaobchádzaniu s verejnými zárukami a nesplácanými úvermi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV zdôrazňuje, že všetky európske finančné inštitúcie poskytujú rôzne nástroje na podporu reálnej ekonomiky s cieľom riešiť núdzovú situáciu. Okrem iného banky poskytujú nástroje na odklad splácania dlhu, opatrenia týkajúce sa úľavy, hotovostný preddavok na dávky v nezamestnanosti a inú mimoriadnu pomoc pre kapitálové spoločnosti, spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou, malé a stredné podniky a domácnosti. Takáto finančná pomoc je založená na vnútroštátnych vyhláškach alebo na dobrovoľných režimoch. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vzhľadom na vážny a bezprecedentný vplyv pandémie však EHSV opakuje, že uvedené opatrenia nie sú dostatočné. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | So zreteľom na uvedené skutočnosti EHSV víta návrh Komisie z 28. apríla 2020 týkajúci sa úprav v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV súhlasí s tým, že okrem plného využitia flexibility povolenej v existujúcom rámci treba uskutočniť niektoré obmedzené zmeny špecifických aspektov nariadenia CRR, aby sa maximalizovala kapacita úverových inštitúcií podporovať hospodárstvo a zároveň a absorbovať straty súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19, a aby sa i tak zabezpečila ich nepretržitá odolnosť. Okrem toho sa na medzinárodnej úrovni výbor BCBS dohodol na jednoročnom oneskorení termínu vykonávania záverečných prvkov rámca Bazilej III, pričom niektoré z nich už boli začlenené do nariadenia CRR, ako aj na väčšej flexibilite vplyvu IFRS 9 na kapitál. Tieto zmeny sa musia odzrkadliť v súčasných pravidlách. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pandémia COVID-19 bude mať mnohoraký vplyv na trh s nesplácanými úvermi. Stačí pomyslieť na to, že činnosti súdov boli počas niekoľkých týždňov prerušené a/alebo odložené, a preto sa postupy vymáhania nesplácaných úverov oneskorujú. Aj mimosúdne postupy vymáhania budú tiež nútené spomaliť. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Následne budú ovplyvnené aj procesy odstraňovania nesplácaných úverov a pokles cien nesplácaných úverov bude trvať aspoň 24 mesiacov. Mohlo by to priniesť ďalšiu výhodu pre nebankových kupcov špecializovaných na nesplácané úvery, na ktorých sa nevzťahuje európska prudenciálna regulácia, čo by výrazne znevýhodnilo banky EÚ a viedlo k presunu majetku z bankového sektora na neregulované subjekty, a to presne v čase, keď potrebujeme banky na podporu oživenia hospodárstva, navyše keď došlo i k zrušeniu dividend. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že súčasná núdzová situácia by nevyhnutne ovplyvnila trh a spomalila postupy prevodu, EHSV vyzýva na dočasnú zmenu nariadenia o minimálnom krytí strát pri problémových expozíciách, ako bolo uvedené vyššie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Článok 473a nariadenia CRR obsahuje prechodné ustanovenia, ktoré umožňujú inštitúciám pripočítať k vlastnému kapitálu časť vplyvu rezerv v dôsledku zavedenia modelu zníženia hodnoty ECL podľa IFRS 9. Zavedené ustanovenia umožňujú v prvom rade čiastočne neutralizovať vplyv uplatnenia nového modelu zníženia hodnoty na expozície, a druhotne zmierniť vplyv dodatočného zvýšenia odpisovania v priebehu času. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Toto ustanovenie umožní priblížiť sa k cieľu zmiernenia negatívnych a značne závažných účinkov recesie, ale nepostačuje na to, aby sa zabezpečilo zachovanie rovnakých podmienok pre európske úverové inštitúcie. Keďže jedným z hlavných dôsledkov krízy bude zvýšenie úrovne nesplácaných úverov, zmiernenie vplyvu krízy na jedinú zložku bezproblémových expozícií by sa malo rozšíriť na úvery, ktoré sa stali nesplácanými po vzniku pandémie v Európe (január 2020). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ako už bolo uvedené, vplyv, ktorý bude mať pandémia na reálne hospodárstvo v nadchádzajúcich mesiacoch, vystaví sociálny a hospodársky systém EÚ ťažkej skúške. Nevyhnutne sa musí celkovo prehodnotiť európska výrobná štruktúra. Domnievame sa preto, že táto obrovská výzva môže byť príležitosťou na obnovenie európskeho hospodárskeho modelu, ktorý bude udržateľnejší z ekologického hľadiska a inkluzívnejší zo sociálneho hľadiska. V tomto scenári by miestne banky akejkoľvek právnej povahy (kapitálové aj družstevné), ktoré sú svojou povahou decentralizované a rozšírené po celom území, mohli a mali zohrávať kľúčovú úlohu pri rozdeľovaní stimulov, keďže sa dokonale hodia na prevzatie úlohy reťazca distribúcie hodnoty od centrálnych inštitúcií k najvzdialenejšej miestnej realite. Z tohto dôvodu bude potrebné uznať a posilniť strategický význam komunitných bánk. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Pandémia ukázala na jednej strane, že tam, kde existuje súdržná sociálna štruktúra a významné zastúpenie organizácií sociálneho hospodárstva, bola solidárna reakcia aj vo forme sociálnych podnikov dôležitým faktorom odolnosti, a na druhej strane, prítomnosť organizácií sociálneho podnikania bude mať veľký význam pre obnovenie inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho systému, čím sa zníži riziko kolapsu celých hospodárskych odvetví. Preto EHSV presadzuje potrebu zaviesť do nariadenia CRR ekologický a sociálny faktor podpory, ktorý by umožnil znížiť absorpciu kapitálu v prípade financovania, ktoré banky poskytnú podnikom sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Napokon v článku 501c CRR 2 sa stanovuje, že EBA do roku 2025 podrobne preskúma situáciu s cieľom posúdiť, či by bolo odôvodnené osobitné prudenciálne zaobchádzanie s expozíciami, ktoré sa týkajú aktív alebo činností, ktoré v značnej miere súvisia s environmentálnymi a/alebo sociálnymi cieľmi. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EHSV považuje za užitočné zaviesť tento faktor podpory bez toho, aby sa čakalo na rok 2025, čo by mohlo byť príliš neskoro a mať fatálne následky, s cieľom prijať podporné opatrenie, ktoré by úverovým inštitúciám umožnilo poskytnúť viac úverov a zdrojov pre tieto strategické sektory, ktoré sú v súčasnosti v ťažkostiach. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Počas tejto núdzovej fázy sa ukázalo, ako sú sociálne podniky schopné zabezpečiť väčšiu odolnosť spoločenstvám, na ktoré sa zameriavajú ich služby, v mnohých prípadoch dokonca dopĺňajú alebo nahrádzajú orgány verejnej správy tam, kde tieto nedokážu celoplošne uspokojovať lokálne potreby. Preto navrhujeme výrazne skrátiť funkčné obdobie, ktoré poskytli zákonodarcovia EBA, a urýchliť proces zavedenia „faktora na podporu udržateľnosti“. Mikroprudenciálne hľadisko by sa v tomto prípade malo náležite upraviť a vyvážiť zo systémového, makroprudenciálneho a zároveň sociálneho hľadiska. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že posunutie dátumu začiatku uplatňovania oboch uvedených faktorov podpory, ako aj preferenčného zaobchádzania s určitými softvérovými aktívami a preferenčného zaobchádzania s určitými úvermi zabezpečenými dôchodkami alebo platmi na 1. júla 2020, by uvoľnilo vlastné zdroje inštitúcií, čo by im umožnilo výrazne zvýšiť potrebný objem úverov počas pandémie ochorenia COVID-19 a po nej. Pridaním aj faktorov podpory (1) sociálneho hospodárstva a zeleného hospodárstva od 1. januára 2021 by sa jednoznačne dosiahol pozitívny účinok. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Navrhované zmeny Komisie zásadne nezmenia prudenciálny regulačný rámec, ale podporili by spoločné úsilie zamerané na zmiernenie vplyvu pandémie, a tým i rýchlu obnovu. V tejto súvislosti treba poznamenať, že súčasné krivky tvorby rezerv nesplácaných úverov by sa mali odložiť na obdobie 24 mesiacov, aby bolo možné reagovať na potrebu zabezpečiť primerané finančné toky schopné obmedziť vplyv pandémie. Bez tohto zásahu by banky v pravidlách čelili dvom protichodným systémom stimulov skrytým v pravidlách: na jednej strane ide o všetky opatrenia zamerané na uvoľnenie kapitálu bánk na nové financovanie alebo v každom prípade na zabránenie nadmernému tlaku na kapitál (napríklad revízia prechodných pravidiel pre IFRS 9) a na druhej strane o tie pravidlá, ktorých konečným výsledkom môže byť obrovský tlak na kapitál, alebo v každom prípade odradenie bánk od poskytovania finančných prostriedkov v hospodárstve pod tlakom s cieľom zabrániť negatívnym vedľajším účinkom na kapitál. Pokiaľ nebude revidovaný, prudenciálny zabezpečovací mechanizmus by mohol byť takýmto pravidlom, ktoré by malo brzdiaci účinok v kontexte hospodárskeho tlaku a recesie. Úprava by sa mala vzťahovať tak na zabezpečené, ako aj nezabezpečené nesplácané úvery. |
| --- | --- |

2.21.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Odkaz na článok 501c Prudenciálne zaobchádzanie s expozíciami, ktoré súvisia s environmentálnymi a/alebo so sociálnymi cieľmi.

1

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie COVID-19

[COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)]

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 menia smernice (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995, pokiaľ ide o dátumy transpozície a uplatňovania

[COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 mení nariadenie (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania

[COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)]

(2020/C 311/11)

| Hlavný spravodajca: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Petru Sorin DANDEA

| Konzultácia | Rada, 13. 5. 2020 a 15. 5. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 113 a 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Rozhodnutie predsedu EHSV | 14. 5. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 218/2/6 |

Konzultácia

Rada, 13. 5. 2020 a 15. 5. 2020

Právny základ

články 113 a 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Rozhodnutie predsedu EHSV

14. 5. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

218/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vzhľadom na všeobecnú krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 a vážne narušenie podnikateľského prostredia v dôsledku výnimočných opatrení zavedených členskými štátmi Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí s balíkom opatrení, ktorý navrhla Európska komisia a ktorého cieľom je predĺžiť lehoty na uplatňovanie smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní a odložiť uplatňovanie balíka opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Z hodnotení Komisie vyplýva, že odklady lehôt stanovených pre balík opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod spôsobia niektorým členským štátom finančné straty približne vo výške 3 miliardy EUR. Komisia však poukazuje na to, že systém môže fungovať len vtedy, ak budú pripravené všetky členské štáty. EHSV odporúča, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na to, aby bol systém funkčný ihneď po prekonaní súčasnej krízy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Smernica o administratívnej spolupráci v oblasti daní a balík opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod sú súčasťou pravidiel EÚ pre boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom. EHSV oceňuje úsilie Komisie zamerané na boj proti týmto negatívnym javom, ale poukazuje na to, že skutočne dobré výsledky možno dosiahnuť len tak, že členské štáty budú lepšie spolupracovať. EHSV nabáda členské štáty, aby sa usilovali o čo najväčší možný konsenzus v čo najkratšom čase, aby sa tieto opatrenia mohli začať uplatňovať čo najskôr. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že Európska komisia by tiež mala poskytovať pomoc pri odbornej príprave zamestnancov, ktorí budú obsluhovať nový informačný systém potrebný na zavedenie nového balíka opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Kontext návrhu

| 2.1. | Potom, ako Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila ochorenie COVID-19 za pandémiu, niektoré členské štáty oznámili Komisii, že vzhľadom na výnimočné opatrenia zavedené na vnútroštátnej úrovni nebudú môcť uplatňovať ustanovenia smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní ani transponovať balík opatrení v oblasti DPH pre elektronický obchod. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia predstavila súbor návrhov na podporu členských štátov v tejto ťažkej situácii. Cieľom návrhov Európskej komisie (1) je odklad niektorých lehôt týkajúcich sa uplatňovania alebo transpozície stanovených v smernici o administratívnej spolupráci v oblasti daní a smerniciach (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995 a nariadení (EÚ) č. 2017/2454, ktorými sa riadi balík opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokiaľ ide o smernicu o administratívnej spolupráci v oblasti daní, Komisia navrhuje odložiť lehoty stanovené v smerniciach DAC2 a DAC6 o tri mesiace. Konkrétnejšie, výmena informácií o finančných účtoch nerezidentov a cezhraničných daňových režimoch stanovená v obidvoch smerniciach sa uskutoční po dátume, do ktorého Komisia navrhuje odklad. Ak členské štáty budú nútené predĺžiť obdobie uplatňovania výnimočných opatrení, Komisia navrhuje, aby sa predĺžené lehoty v rámci súčasného balíka ďalej predĺžili prijatím delegovaného aktu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pokiaľ ide o transpozíciu balíka opatrení v oblasti DPH pre elektronický obchod, Komisia navrhuje posunúť dátum nadobudnutia účinnosti o šesť mesiacov. Balík opatrení v oblasti DPH pre elektronický obchod si vyžaduje úplne nový systém IT, pokiaľ ide o mechanizmus jednotného kontaktného miesta pre dovoz. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iniciatíva Komisie je v súlade s ostatnými opatreniami zavedenými do dnešného dňa a reaguje na opodstatnené žiadosti niektorých členských štátov, ale aj spoločností pôsobiacich v sektore poštových a doručovateľských služieb, ktoré v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 čelili ťažkostiam pri prispôsobovaní služieb novému balíku opatrení DPH, ktorý sa uplatňuje na cezhraničný elektronický obchod. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Zdravotná kríza v dôsledku ochorenia COVID-19 spôsobila veľké sociálne a hospodárske otrasy. Členské štáty čelili v mnohých oblastiach bezprecedentným problémom. Daňové správy zistili, že v tejto zložitej situácii nebudú môcť uplatňovať niektoré právne predpisy. Regulačný balík, ktorý navrhla Komisia, predlžuje príslušné lehoty stanovené v smernici o administratívnej spolupráci v oblasti daní, ale aj lehoty na transpozíciu balíka opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že predĺženie lehôt je potrebné a súhlasí s opatreniami, ktoré navrhla Komisia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | So zreteľom na straty príjmov členských štátov, ako ich odhaduje Komisia, spôsobené odkladmi stanovenými v balíku opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod, EHSV odporúča, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na prekonanie súčasnej krízy a čo najrýchlejší návrat k bežným podmienkam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vzhľadom na neistotu spojenú s obdobím, počas ktorého sa životy občanov a činnosti podnikov budú vracať do normálneho stavu, EHSV súhlasí s tým, aby Komisia mohla predĺžiť lehoty stanovené v tomto balíku na základe delegovaných aktov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisia poskytne členským štátom technickú pomoc na zavedenie potrebného informačného systému pre balík opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod. EHSV sa domnieva, že Európska komisia by tiež mala poskytovať pomoc pri odbornej príprave zamestnancov, ktorí budú nový informačný systém obsluhovať. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hlavným cieľom smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní a pravidiel balíka opatrení v oblasti DPH pre cezhraničný elektronický obchod je boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom. EHSV oceňuje úsilie Komisie zamerané na boj proti týmto negatívnym javom, ale poukazuje na to, že skutočne dobré výsledky možno dosiahnuť len tak, že členské štáty budú lepšie spolupracovať. EHSV nabáda členské štáty, aby sa usilovali o čo najväčší možný konsenzus v čo najkratšom čase, aby sa tieto opatrenia mohli začať uplatňovať čo najskôr. |
| --- | --- |

3.5.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 197 final, Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ s cieľom riešiť naliehavú potrebu odkladu určitých lehôt na podávanie a výmenu informácií v oblasti daní v dôsledku pandémie COVID-19.

1

COM(2020) 198 final, Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 menia smernice (EÚ) 2017/2455 a (EÚ) 2019/1995, pokiaľ ide o dátumy transpozície a uplatňovania.

COM(2020) 201 final, Návrh nariadenia Rady, ktorým sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 mení nariadenie (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania.

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/79

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci EPFRV v reakcii na pandémiu COVID-19

[COM(2020) 186 final – 2020/0075 (COD)]

(2020/C 311/12)

| Samostatný spravodajca: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Samostatný spravodajca:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konzultácia | Rada Európskej únie 12. 5. 2020
  Európsky parlament 13. 5. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 42 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 27. 5. 2020 |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/1/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 12. 5. 2020

Európsky parlament 13. 5. 2020

Právny základ

článok 42 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

27. 5. 2020

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia COVID-19 má výrazný negatívny vplyv na poľnohospodárske a agropotravinárske odvetvie EÚ. EHSV preto oceňuje nové opatrenie, ktoré navrhla Európska komisia, považuje ho za veľmi potrebné a žiada európske inštitúcie, aby ho urýchlene schválili. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kríza poukazuje na geostrategickú povahu agropotravinárskeho odvetvia a potrebu zachovať potravinovú sebestačnosť Európskej únie. Z tohto dôvodu sú opatrenia na podporu finančných tokov poľnohospodárskych podnikov a malých a stredných agropotravinárskych podnikov nevyhnutné na zabezpečenie ich hospodárskeho prežitia počas tohto obdobia krízy, najmä v oblastiach so znevýhodnenými podmienkami alebo v izolovaných oblastiach, ako sú ostrovy a horské oblasti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa však domnieva, vzhľadom na to, že niektoré krajiny EÚ už vyčerpali svoje finančné prostriedky v rámci EPFRV alebo ich už zaviazali, že Európska komisia by mala zriadiť mimoriadny fond s prostriedkami z plánu obnovy mimo rozpočtu SPP, aby sa toto opatrenie mohlo vykonať bez nutnosti obmedziť prostriedky z EPFRV. Ak sa tak nestane, výbor sa domnieva, že v rámci EPFRV by sa v skúmanom legislatívnom návrhu mali prijať určité flexibilné prvky. Žiada preto Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby zohľadnili všeobecné pripomienky uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Európska komisia navrhuje zmeniť a doplniť nariadenie o EPFRV tak, aby riadiace orgány mohli mobilizovať až 1 % rozpočtu na roky 2014 – 2020 v prípade nového opatrenia, tzv. článku 39b, výnimočnej dočasnej podpory poľnohospodárom a MSP pôsobiacim v oblasti spracovania, uvádzania na trh a/alebo vývoja poľnohospodárskych výrobkov obzvlášť zasiahnutých pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Navrhované opatrenie má podobu jednorazovej sumy do výšky 5 000 EUR na poľnohospodársky podnik a 50 000 EUR na MSP, ktorá sa pridelí v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami a ktorá sa musí uhradiť do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vyjadruje uznanie Európskej komisii za návrh nariadenia a za rýchlosť, s akou zareagovala, s cieľom odľahčiť peňažné toky podnikov, ktoré sa ocitli vo finančných ťažkostiach v dôsledku pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor súhlasí s navrhovaným opatrením a považuje za veľmi dôležité, aby ho európske inštitúcie prijali čo najskôr. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa však domnieva, že niektoré aspekty by sa mohli zlepšiť: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Na financovanie tohto opatrenia by sa mal navrhnúť osobitný dodatočný fond, pre ktorý by sa mali vyčleniť prostriedky z budúceho plánu obnovy s cieľom zabrániť zníženiu objemu prostriedkov v EPFRV. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | V tomto poslednom roku viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020 sa finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci EPFRV, v jednotlivých členských štátoch veľmi líšia. Navrhovaný strop vo výške 1 % finančných prostriedkov je potrebný a zabezpečuje európsku harmonizáciu, ktorú sa výbor vždy snažil dosiahnuť. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Malo by sa však umožniť, aby sa tento strop odchýlil od rozpočtových obmedzení stanovených v nariadení (EÚ) č. 1305/2013, aby ho členské štáty mohli dosiahnuť. Členské štáty preto musia mať možnosť využívať dostupné finančné prostriedky a získať na to výnimku z článku 59 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 bez ohľadu na pôvod finančných prostriedkov, pričom sa prostredníctvom cielených kritérií treba vyhnúť akejkoľvek nadmernej náhrade. |
| --- | --- |

3.3.3.

V Bruseli 11. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o administratívnej spolupráci v oblasti daní (kodifikované znenie)

[COM(2020) 49 final – 2020/0022 (CNS)]

(2020/C 311/13)

| Žiadosť Rady | 25. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 113 a 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 221/1/3 |

Žiadosť Rady

25. 2. 2020

Právny základ

články 113 a 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

221/1/3

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojich stanoviskách na témy Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 904/2010, pokiaľ ide o opatrenia na posilnenie administratívnej spolupráce v záujme boja proti podvodom v oblasti DPH, prijaté 15. mája 2019 (1), Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní v súvislosti s cezhraničnými opatreniami podliehajúcimi oznamovaniu, prijaté 18. januára 2018 (2), Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní a Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie vnútorného trhu, prijaté 28. apríla 2016 (3), Dokončenie HMÚ – Úloha daňovej politiky, prijaté 10. decembra 2014 (4) a Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní, prijaté 16. októbra 2013 (5), na svojom 552. plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2020 (schôdza z 10. júna 2020) rozhodol 221 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 29.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 29.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 93.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 24.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 68.

5

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 223/2014, pokiaľ ide o zavedenie osobitných opatrení na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19

[COM(2020) 223 final – 2020/0105 (COD)]

(2020/C 311/14)

| Konzultácia | Európsky parlament 17. 6. 2020
  Rada 8. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 225/2/3 |

Konzultácia

Európsky parlament 17. 6. 2020

Rada 8. 6. 2020

Právny základ

článok 175 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

225/2/3

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom pozičnom dokumente SOC/651 na tému Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD)/kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 (EESC-2020-01741-00-01-PAC-TRA-EN) zaslanom Rade a Európskemu parlamentu 15. apríla 2020, na svojom 552. plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2020 rozhodol 225 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 18.9.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 311/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 311/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na osobitné pridelené prostriedky na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí

[COM(2020) 206 final – 2020/0086 (COD)]

(2020/C 311/15)

| Konzultácia | Európsky parlament, 27. 5. 2020
  Rada, 2. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 177 prvý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 10. 6. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 552 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 27. 5. 2020

Rada, 2. 6. 2020

Právny základ

článok 177 prvý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

10. 6. 2020

Plenárne zasadnutie č.

552

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/2

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, na svojom 552. plenárnom zasadnutí 10. a 11. júna 2020 (schôdza z 10. júna 2020) rozhodol 219 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 10. júna 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---