# Úradný vestník C 282/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 282 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6326. augusta 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 282

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6326. augusta 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Rada |
| 2020/C 282/01 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020 | 1 |
| 2020/C 282/02 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020 | 8 |
| 2020/C 282/03 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020 | 15 |
| 2020/C 282/04 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020 | 22 |
| 2020/C 282/05 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2020 | 27 |
| 2020/C 282/06 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020 | 33 |
| 2020/C 282/07 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020 | 39 |
| 2020/C 282/08 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020 | 46 |
| 2020/C 282/09 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020 | 54 |
| 2020/C 282/10 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020 | 62 |
| 2020/C 282/11 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020 ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020 | 68 |
| 2020/C 282/12 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020 | 74 |
| 2020/C 282/13 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020 | 82 |
| 2020/C 282/14 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020 | 89 |
| 2020/C 282/15 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020 | 95 |
| 2020/C 282/16 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2020 | 101 |
| 2020/C 282/17 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020 | 107 |
| 2020/C 282/18 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020 | 116 |
| 2020/C 282/19 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020 | 122 |
| 2020/C 282/20 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020 | 129 |
| 2020/C 282/21 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020 | 135 |
| 2020/C 282/22 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020 | 142 |
| 2020/C 282/23 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020 | 149 |
| 2020/C 282/24 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020 | 157 |
| 2020/C 282/25 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020 | 164 |
| 2020/C 282/26 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2020 | 171 |
| 2020/C 282/27 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020 | 177 |
| 2020/C 282/28 | Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020 | 183 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

2020/C 282/01

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020

1

2020/C 282/02

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020

8

2020/C 282/03

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020

15

2020/C 282/04

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020

22

2020/C 282/05

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2020

27

2020/C 282/06

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020

33

2020/C 282/07

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020

39

2020/C 282/08

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020

46

2020/C 282/09

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020

54

2020/C 282/10

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020

62

2020/C 282/11

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020 ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020

68

2020/C 282/12

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020

74

2020/C 282/13

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020

82

2020/C 282/14

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020

89

2020/C 282/15

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020

95

2020/C 282/16

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2020

101

2020/C 282/17

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020

107

2020/C 282/18

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020

116

2020/C 282/19

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020

122

2020/C 282/20

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020

129

2020/C 282/21

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020

135

2020/C 282/22

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020

142

2020/C 282/23

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020

149

2020/C 282/24

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020

157

2020/C 282/25

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020

164

2020/C 282/26

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2020

171

2020/C 282/27

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020

177

2020/C 282/28

Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020

183

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Rada

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/1

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020

(2020/C 282/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Belgicku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Belgicku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka vnútorný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka vnútorný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Belgicko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Belgicko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých belgických regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Belgicku dôjde k prehlbovaniu regionálnych aj vnútroregionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých belgických regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Belgicku dôjde k prehlbovaniu regionálnych aj vnútroregionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Belgicko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Belgicko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Belgicko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Belgicko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Rada 13. júla 2018 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). Keďže Belgicko na základe posúdenia spĺňa podmienky pre požadovanú dočasnú odchýlku 0,5 % HDP na základe doložky o štrukturálnych reformách, požadovaná štrukturálna úprava na rok 2019 sa znížila na 0,1 % HDP, čo zodpovedá tomu, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 2,8 %. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Je to závažný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje, či Belgicko v roku 2019 dodržalo dlhové kritérium. |
| --- | --- |

(12)

Rada 13. júla 2018 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). Keďže Belgicko na základe posúdenia spĺňa podmienky pre požadovanú dočasnú odchýlku 0,5 % HDP na základe doložky o štrukturálnych reformách, požadovaná štrukturálna úprava na rok 2019 sa znížila na 0,1 % HDP, čo zodpovedá tomu, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 2,8 %. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Je to závažný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje, či Belgicko v roku 2019 dodržalo dlhové kritérium.

| (13) | Federálna vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,9 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 98,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň približne 115 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Federálna vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,9 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 98,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň približne 115 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

| (14) | Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia výšku 2,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí federálny dočasný systém dávok v nezamestnanosti, náhrada príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, federálna rezerva určená na výdavky súvisiace s krízou, rôzne regionálne príspevky pre podniky alebo jednotlivcov a sektorové dotácie. Vyčíslenie opatrení znižujúcich deficit sa vo všeobecnosti zhoduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozdielne zaobchádzanie s nákladmi na automatické stabilizátory. Belgicko navyše oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia sa týkajú federálnych aj regionálnych záruk za úvery pre spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 11,8 % HDP. Zaviedli sa aj odklady platieb daní, najmä pokiaľ ide o dane z príjmu fyzických a právnických osôb a odklad platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, ale program stability na rok 2020 ich nevyčísľuje. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Belgicko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie týchto núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia výšku 2,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí federálny dočasný systém dávok v nezamestnanosti, náhrada príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, federálna rezerva určená na výdavky súvisiace s krízou, rôzne regionálne príspevky pre podniky alebo jednotlivcov a sektorové dotácie. Vyčíslenie opatrení znižujúcich deficit sa vo všeobecnosti zhoduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozdielne zaobchádzanie s nákladmi na automatické stabilizátory. Belgicko navyše oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia sa týkajú federálnych aj regionálnych záruk za úvery pre spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 11,8 % HDP. Zaviedli sa aj odklady platieb daní, najmä pokiaľ ide o dane z príjmu fyzických a právnických osôb a odklad platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, ale program stability na rok 2020 ich nevyčísľuje. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Belgicko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie týchto núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Belgicka v roku 2020 na úrovni –8,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 113,8 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Belgicka v roku 2020 na úrovni –8,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 113,8 % HDP.

| (16) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Belgicko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie sú dodržané. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Belgicko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie sú dodržané.

| (17) | Belgické orgány prijali v reakcii na pandémiu COVID-19 komplexný balík opatrení na zmiernenie sociálnych a hospodárskych dôsledkov prudkého hospodárskeho poklesu. Na účely nového krátkodobého úveru poskytovaného životaschopným podnikom je dostupná záručná schéma vo výške 50 mld. EUR. Regióny a komunity takisto zaviedli záruky pre preklenovacie a bežné podnikové úvery, podporu likvidity pre podniky vo forme priamych úverov a opatrenia na finančnú podporu podnikov najviac postihnutých krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. Splácanie existujúcich hypoték a podnikateľských úverov je možné predĺžiť. Ťažko zasiahnuté podniky môžu využívať dočasné moratórium na konkurzné konanie. V záujme toho, aby čím viac pracovníkov mohlo zotrvať v práci alebo sa do nej vrátiť s cieľom zaistiť kontinuitu činností, sa zaviedli rôzne stimuly. Príspevky na sociálne zabezpečenie a platby daní, ako je daň z pridanej hodnoty alebo daň z príjmov právnických a fyzických osôb, sa môžu v niektorých prípadoch odložiť alebo sa od nich môže upustiť. Federálna vláda zaviedla pre spoločnosti postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 režim dočasnej nezamestnanosti z dôvodu vyššej moci so zvýšenou úrovňou dávok. Samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých činnosť bola prerušená aspoň počas siedmich po sebe nasledujúcich dní, majú možnosť využiť mesačnú náhradu príjmu. Postupné znižovanie dávok v nezamestnanosti je dočasne pozastavené. Federálna vláda takisto pripravuje dodatočný súbor opatrení na boj proti platobnej neschopnosti podnikov, ako je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a dane z príjmu fyzických osôb na daňový rok 2020. |
| --- | --- |

(17)

Belgické orgány prijali v reakcii na pandémiu COVID-19 komplexný balík opatrení na zmiernenie sociálnych a hospodárskych dôsledkov prudkého hospodárskeho poklesu. Na účely nového krátkodobého úveru poskytovaného životaschopným podnikom je dostupná záručná schéma vo výške 50 mld. EUR. Regióny a komunity takisto zaviedli záruky pre preklenovacie a bežné podnikové úvery, podporu likvidity pre podniky vo forme priamych úverov a opatrenia na finančnú podporu podnikov najviac postihnutých krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. Splácanie existujúcich hypoték a podnikateľských úverov je možné predĺžiť. Ťažko zasiahnuté podniky môžu využívať dočasné moratórium na konkurzné konanie. V záujme toho, aby čím viac pracovníkov mohlo zotrvať v práci alebo sa do nej vrátiť s cieľom zaistiť kontinuitu činností, sa zaviedli rôzne stimuly. Príspevky na sociálne zabezpečenie a platby daní, ako je daň z pridanej hodnoty alebo daň z príjmov právnických a fyzických osôb, sa môžu v niektorých prípadoch odložiť alebo sa od nich môže upustiť. Federálna vláda zaviedla pre spoločnosti postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 režim dočasnej nezamestnanosti z dôvodu vyššej moci so zvýšenou úrovňou dávok. Samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých činnosť bola prerušená aspoň počas siedmich po sebe nasledujúcich dní, majú možnosť využiť mesačnú náhradu príjmu. Postupné znižovanie dávok v nezamestnanosti je dočasne pozastavené. Federálna vláda takisto pripravuje dodatočný súbor opatrení na boj proti platobnej neschopnosti podnikov, ako je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a dane z príjmu fyzických osôb na daňový rok 2020.

| (18) | Belgický systém zdravotnej starostlivosti dosahuje v poskytovaní akútnej starostlivosti v nemocniciach dobré výsledky. Pandémia COVID-19 však poukázalo na viaceré nedostatky v odolnosti systému zdravotnej starostlivosti v prípade závažnej krízy v oblasti verejného zdravia.?Vyplýva z toho, že Belgicko čelí štrukturálnemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov, ktorý treba riešiť. Zabezpečenie dostatočného množstva kritických zdravotníckeho materiálu vrátane ochranných prostriedkov, najmä pre zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov v iných ohrozených povolaniach, zostane aj v blízkej budúcnosti kľúčové. V záujme zabezpečenia účinného riadenia zdravotných kríz, ako je napríklad kríza vyvolaná pandémiou COVID-19, bude mať v krátkodobom a strednodobom horizonte stále zásadný význam stratégia v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá je plne koordinovaná s politikami v oblasti prevencie a dlhodobej starostlivosti. V tejto súvislosti je dôležitým stavebným kameňom bezproblémová implementácia dohody z medzirezortnej konferencie o verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby boli zamestnanci nemocníc a príslušná infraštruktúra (federálna právomoc) počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 dočasne k dispozícii pre zariadenia dlhodobej starostlivosti (komunitná právomoc). |
| --- | --- |

(18)

Belgický systém zdravotnej starostlivosti dosahuje v poskytovaní akútnej starostlivosti v nemocniciach dobré výsledky. Pandémia COVID-19 však poukázalo na viaceré nedostatky v odolnosti systému zdravotnej starostlivosti v prípade závažnej krízy v oblasti verejného zdravia.?Vyplýva z toho, že Belgicko čelí štrukturálnemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov, ktorý treba riešiť. Zabezpečenie dostatočného množstva kritických zdravotníckeho materiálu vrátane ochranných prostriedkov, najmä pre zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov v iných ohrozených povolaniach, zostane aj v blízkej budúcnosti kľúčové. V záujme zabezpečenia účinného riadenia zdravotných kríz, ako je napríklad kríza vyvolaná pandémiou COVID-19, bude mať v krátkodobom a strednodobom horizonte stále zásadný význam stratégia v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá je plne koordinovaná s politikami v oblasti prevencie a dlhodobej starostlivosti. V tejto súvislosti je dôležitým stavebným kameňom bezproblémová implementácia dohody z medzirezortnej konferencie o verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby boli zamestnanci nemocníc a príslušná infraštruktúra (federálna právomoc) počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 dočasne k dispozícii pre zariadenia dlhodobej starostlivosti (komunitná právomoc).

| (19) | Po tom, ako sa v roku 2019 a začiatkom roku 2020 v Belgicku dosiahla rekordne vysoká úroveň zamestnanosti, spôsobila kríza vyvolaná ochorením COVID-19 prudké zastavenie rastu zamestnanosti. Existujúce verejné schémy podpory príjmov v Belgicku, ako napríklad systém dočasnej nezamestnanosti pre zamestnancov a právo na preklenutie prerušenia podnikania pre samostatne zárobkovo činné osoby, poskytujú čiastočnú kompenzáciu za straty príjmu v dôsledku skrátenia pracovného času. Tieto režimy skráteného pracovného času zohrávajú pri znižovaní vplyvu zníženej produkcie na úroveň zamestnanosti významnú úlohu. Napriek tomu sa očakáva v roku 2020 zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 6,6 %. S cieľom predísť tomu, aby sa zvýšenie nezamestnanosti stalo štrukturálnym, bude treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie účinnosti existujúcich aktívnych politík trhu práce, ktorá zostáva naďalej nízka, pričom vysoký podiel nezamestnaných, ktorí sa zúčastňujú na aktívnych opatreniach trhu práce, sprevádza nízka úroveň prechodu z nezamestnanosti do zamestnania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu komplexného prístupu pre tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení a ktorí sú pravdepodobne najviac zasiahnutí negatívnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Zraniteľné skupiny zahŕňajú najmä osoby s nízkou kvalifikáciou, ľudí s migrantským pôvodom a osoby so zdravotným postihnutím. Daňovo-odvodové zaťaženie práce na všetkých mzdových úrovniach navyše zostáva v priemere vysoké – s výnimkou zamestnancov s veľmi nízkou mzdou (50 % priemernej mzdy). Ide o dôležitú hnaciu silu relatívne vysokých nákladov práce, čo môže mať negatívny vplyv na dopyt po pracovnej sile, najmä pri pracovných miestach s nízkou produktivitou. |
| --- | --- |

(19)

Po tom, ako sa v roku 2019 a začiatkom roku 2020 v Belgicku dosiahla rekordne vysoká úroveň zamestnanosti, spôsobila kríza vyvolaná ochorením COVID-19 prudké zastavenie rastu zamestnanosti. Existujúce verejné schémy podpory príjmov v Belgicku, ako napríklad systém dočasnej nezamestnanosti pre zamestnancov a právo na preklenutie prerušenia podnikania pre samostatne zárobkovo činné osoby, poskytujú čiastočnú kompenzáciu za straty príjmu v dôsledku skrátenia pracovného času. Tieto režimy skráteného pracovného času zohrávajú pri znižovaní vplyvu zníženej produkcie na úroveň zamestnanosti významnú úlohu. Napriek tomu sa očakáva v roku 2020 zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 6,6 %. S cieľom predísť tomu, aby sa zvýšenie nezamestnanosti stalo štrukturálnym, bude treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie účinnosti existujúcich aktívnych politík trhu práce, ktorá zostáva naďalej nízka, pričom vysoký podiel nezamestnaných, ktorí sa zúčastňujú na aktívnych opatreniach trhu práce, sprevádza nízka úroveň prechodu z nezamestnanosti do zamestnania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu komplexného prístupu pre tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení a ktorí sú pravdepodobne najviac zasiahnutí negatívnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Zraniteľné skupiny zahŕňajú najmä osoby s nízkou kvalifikáciou, ľudí s migrantským pôvodom a osoby so zdravotným postihnutím. Daňovo-odvodové zaťaženie práce na všetkých mzdových úrovniach navyše zostáva v priemere vysoké – s výnimkou zamestnancov s veľmi nízkou mzdou (50 % priemernej mzdy). Ide o dôležitú hnaciu silu relatívne vysokých nákladov práce, čo môže mať negatívny vplyv na dopyt po pracovnej sile, najmä pri pracovných miestach s nízkou produktivitou.

| (20) | Mobilita pracovnej sily by sa mala prednostne podporovať v odvetviach, kde je výrazný nedostatok pracovnej sily, vrátane sektora zdravotníctva, odvetvia informačných a komunikačných technológií, ako aj technických a odborných povolaní. S tým sa budú spájať dôležité potreby v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie, a zároveň si to bude vyžadovať zvýšenie úrovne účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave, a to aj využívaním období skráteného pracovného času. Existujú obavy, že existujúce schémy stimulov v oblasti odbornej prípravy sa nedostanú k tým, ktorí by z nich mohli mať najväčší prospech, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, starší pracovníci a ľudia s migrantským pôvodom. Významnou prekážkou sú nedostatočné jazykové znalosti, najmä na dvojjazyčnom trhu práce v Bruseli. Komunity prijímajú opatrenia na zvýšenie záujmu o štúdium v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky, ale stále existuje priestor pre komplexnejšie stratégie na uspokojenie budúceho dopytu na trhu práce. Celková úroveň digitálnych zručností je dobrá, ale stagnuje. Medzi mladými ľuďmi, a najmä medzi mladými ľuďmi s nízkou úrovňou vzdelania, je stupeň digitálnych zručností nižší než priemer Únie a v posledných rokoch sa zhoršuje. Pre zabezpečenie prístupu k vzdelávaniu na diaľku je nevyhnutná dostupnosť primeraného vybavenia a internetového pripojenia pre všetkých študentov spolu s potrebnými programami odbornej prípravy učiteľov a mentorských programov. Je to potrebné aj na zabezpečenie toho, aby sa existujúce nerovnosti vo vzdelávacom systéme v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 ešte neprehĺbili. |
| --- | --- |

(20)

Mobilita pracovnej sily by sa mala prednostne podporovať v odvetviach, kde je výrazný nedostatok pracovnej sily, vrátane sektora zdravotníctva, odvetvia informačných a komunikačných technológií, ako aj technických a odborných povolaní. S tým sa budú spájať dôležité potreby v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie, a zároveň si to bude vyžadovať zvýšenie úrovne účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave, a to aj využívaním období skráteného pracovného času. Existujú obavy, že existujúce schémy stimulov v oblasti odbornej prípravy sa nedostanú k tým, ktorí by z nich mohli mať najväčší prospech, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, starší pracovníci a ľudia s migrantským pôvodom. Významnou prekážkou sú nedostatočné jazykové znalosti, najmä na dvojjazyčnom trhu práce v Bruseli. Komunity prijímajú opatrenia na zvýšenie záujmu o štúdium v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky, ale stále existuje priestor pre komplexnejšie stratégie na uspokojenie budúceho dopytu na trhu práce. Celková úroveň digitálnych zručností je dobrá, ale stagnuje. Medzi mladými ľuďmi, a najmä medzi mladými ľuďmi s nízkou úrovňou vzdelania, je stupeň digitálnych zručností nižší než priemer Únie a v posledných rokoch sa zhoršuje. Pre zabezpečenie prístupu k vzdelávaniu na diaľku je nevyhnutná dostupnosť primeraného vybavenia a internetového pripojenia pre všetkých študentov spolu s potrebnými programami odbornej prípravy učiteľov a mentorských programov. Je to potrebné aj na zabezpečenie toho, aby sa existujúce nerovnosti vo vzdelávacom systéme v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 ešte neprehĺbili.

| (21) | Belgicko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity firiem vrátane schémy štátnych záruk na úvery a viacerých regionálnych schém oznámených v medziach dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva počas súčasnej pandémie COVID-19. Efektívna a účinná realizácia takýchto schém, a to aj prostredníctvom sprostredkovateľov, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby ich podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP) a samostatne zárobkovo činné osoby, mohli v záujme svojej ochrany a rýchlejšej obnovy využívať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora vrátane sprostredkovateľov. |
| --- | --- |

(21)

Belgicko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity firiem vrátane schémy štátnych záruk na úvery a viacerých regionálnych schém oznámených v medziach dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva počas súčasnej pandémie COVID-19. Efektívna a účinná realizácia takýchto schém, a to aj prostredníctvom sprostredkovateľov, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby ich podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP) a samostatne zárobkovo činné osoby, mohli v záujme svojej ochrany a rýchlejšej obnovy využívať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora vrátane sprostredkovateľov.

| (22) | Napriek úsiliu vlády predstavuje administratívne zaťaženie podnikov približne 7 miliárd EUR ročne (1,6 % HDP), z čoho sa väčšina vzťahuje na dodržiavanie daňových predpisov a pracovného práva. Rôzne daňové výdavky zapríčiňujú zložitosť daňového systému. Vedenie mzdovej agendy spoločnosti je zložité, najmä pre spoločnosti, ktoré sa musia vyrovnávať s rôznymi regionálnymi systémami. Podniky čelia čoraz dlhším omeškaniam platieb od verejných orgánov, čo prispieva k zlyhávaniu podnikov a zhoršovaniu podnikateľského prostredia. Vybavenie stavebného povolenia a administratívne postupy zavedenia elektriny a vody trvajú dlho. Proces prevodu vlastníctva patrí k najpomalším a najdrahším v Únii. Vo vstupných požiadavkách v odvetviach remeselníctva/stavebníctva existujú výrazné regionálne rozdiely. Kumulovaný účinok vysokej miery regulácie, vysoké mzdové náklady a nepružnosť pracovného trhu negatívne vplývajú na výsledky maloobchodného sektora. Pravidlá týkajúce sa otváracích hodín v obchodoch, propagácie predaja, zliav a distribučných reťazcov pre lieky bez lekárskeho predpisu majú negatívny vplyv na prevádzkové prostredie maloobchodníkov. Zavádzanie technológie 5G by mohli brzdiť okrem iného prísne environmentálne a zdravotné normy pre ochranu pred žiarením (najmä v Bruseli), ktoré sa v jednotlivých regiónoch líšia, vysoké dane za antény v Bruseli a dlhé lehoty pri udeľovaní povolení na rozmiestňovanie antén. V oblasti platobnej neschopnosti neexistuje pre malé a stredné podniky žiadny osobitný zjednodušený postup mimosúdneho vyrovnania a insolvenčné konania môžu iniciovať len dlžníci. Nedostatočná digitalizácia a nedostatok zdrojov zostávajú pre súdny systém napriek postupnému zlepšovaniu aj naďalej výzvou. Zdĺhavé konania v správnom súdnictve spôsobujú značné oneskorenia v oblasti verejného obstarávania a pri stavebných povoleniach. Kľúčové orgány presadzovania práva v oblastiach dohľadu nad trhom, hospodárskej súťaže a železničnej dopravy nemajú dostatok zamestnancov na plnenie svojich úloh. |
| --- | --- |

(22)

Napriek úsiliu vlády predstavuje administratívne zaťaženie podnikov približne 7 miliárd EUR ročne (1,6 % HDP), z čoho sa väčšina vzťahuje na dodržiavanie daňových predpisov a pracovného práva. Rôzne daňové výdavky zapríčiňujú zložitosť daňového systému. Vedenie mzdovej agendy spoločnosti je zložité, najmä pre spoločnosti, ktoré sa musia vyrovnávať s rôznymi regionálnymi systémami. Podniky čelia čoraz dlhším omeškaniam platieb od verejných orgánov, čo prispieva k zlyhávaniu podnikov a zhoršovaniu podnikateľského prostredia. Vybavenie stavebného povolenia a administratívne postupy zavedenia elektriny a vody trvajú dlho. Proces prevodu vlastníctva patrí k najpomalším a najdrahším v Únii. Vo vstupných požiadavkách v odvetviach remeselníctva/stavebníctva existujú výrazné regionálne rozdiely. Kumulovaný účinok vysokej miery regulácie, vysoké mzdové náklady a nepružnosť pracovného trhu negatívne vplývajú na výsledky maloobchodného sektora. Pravidlá týkajúce sa otváracích hodín v obchodoch, propagácie predaja, zliav a distribučných reťazcov pre lieky bez lekárskeho predpisu majú negatívny vplyv na prevádzkové prostredie maloobchodníkov. Zavádzanie technológie 5G by mohli brzdiť okrem iného prísne environmentálne a zdravotné normy pre ochranu pred žiarením (najmä v Bruseli), ktoré sa v jednotlivých regiónoch líšia, vysoké dane za antény v Bruseli a dlhé lehoty pri udeľovaní povolení na rozmiestňovanie antén. V oblasti platobnej neschopnosti neexistuje pre malé a stredné podniky žiadny osobitný zjednodušený postup mimosúdneho vyrovnania a insolvenčné konania môžu iniciovať len dlžníci. Nedostatočná digitalizácia a nedostatok zdrojov zostávajú pre súdny systém napriek postupnému zlepšovaniu aj naďalej výzvou. Zdĺhavé konania v správnom súdnictve spôsobujú značné oneskorenia v oblasti verejného obstarávania a pri stavebných povoleniach. Kľúčové orgány presadzovania práva v oblastiach dohľadu nad trhom, hospodárskej súťaže a železničnej dopravy nemajú dostatok zamestnancov na plnenie svojich úloh.

| (23) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem, čo by pomohlo aj pri transformácii priemyslu. Ako sa uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) na obdobie 2021 – 2030, Belgicko má značné investičné potreby v oblasti udržateľnej dopravy, najmä pri riešení otázok preťaženia dopravy a elektrickej mobility. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 ohlásili belgické regióny významné viacročné plány dopravnej infraštruktúry. Uskutočňujú sa veľké investície do prímestskej železničnej dopravy okolo Bruselu, návestí a prístavných a cezhraničných železničných spojení. Významne sa investuje aj do infraštruktúry metra, ako aj električkovej a autobusovej dopravy v Bruseli. V rámci NEKP sa určili aj dôležité investičné potreby v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a flexibilnej výroby elektrickej energie, energetických prepojení, inteligentných sietí, skladovania a energetickej efektívnosti s cieľom splniť európske ciele v oblasti energetiky a klímy, dodržať právny záväzok Belgicka úplne prestať využívať jadrovú energiu do roku 2025 a zrenovovať 80 % fondu budov, ktoré boli postavené pred zavedením energetických noriem. Na rozdiel od relatívne vysokej intenzity súkromného výskumu a vývoja je intenzita verejného výskumu a vývoja stále mierne nižšia než vo väčšine členských štátov s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Belgicko sa vystavuje riziku, že bude pri zavádzaní technológie 5G zaostávať, keďže neplánuje prideliť prvé pásma 5G v rámci lehôt stanovených v právnych predpisoch Únie. Belgické orgány v marci 2020 spustili verejné konzultácie v súvislosti s dočasnými národnými licenciami na dostupné frekvenčné spektrum v hodnote 200 MHz v pásme 3,6 až 3,8 GHz ako dočasné riešenie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Belgicku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Belgicku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem, čo by pomohlo aj pri transformácii priemyslu. Ako sa uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) na obdobie 2021 – 2030, Belgicko má značné investičné potreby v oblasti udržateľnej dopravy, najmä pri riešení otázok preťaženia dopravy a elektrickej mobility. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 ohlásili belgické regióny významné viacročné plány dopravnej infraštruktúry. Uskutočňujú sa veľké investície do prímestskej železničnej dopravy okolo Bruselu, návestí a prístavných a cezhraničných železničných spojení. Významne sa investuje aj do infraštruktúry metra, ako aj električkovej a autobusovej dopravy v Bruseli. V rámci NEKP sa určili aj dôležité investičné potreby v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a flexibilnej výroby elektrickej energie, energetických prepojení, inteligentných sietí, skladovania a energetickej efektívnosti s cieľom splniť európske ciele v oblasti energetiky a klímy, dodržať právny záväzok Belgicka úplne prestať využívať jadrovú energiu do roku 2025 a zrenovovať 80 % fondu budov, ktoré boli postavené pred zavedením energetických noriem. Na rozdiel od relatívne vysokej intenzity súkromného výskumu a vývoja je intenzita verejného výskumu a vývoja stále mierne nižšia než vo väčšine členských štátov s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Belgicko sa vystavuje riziku, že bude pri zavádzaní technológie 5G zaostávať, keďže neplánuje prideliť prvé pásma 5G v rámci lehôt stanovených v právnych predpisoch Únie. Belgické orgány v marci 2020 spustili verejné konzultácie v súvislosti s dočasnými národnými licenciami na dostupné frekvenčné spektrum v hodnote 200 MHz v pásme 3,6 až 3,8 GHz ako dočasné riešenie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Belgicku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Belgicku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (24) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny uvedené v tomto odporúčaní („odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie COVID-19 a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. Zahŕňa to odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(24)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny uvedené v tomto odporúčaní („odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie COVID-19 a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. Zahŕňa to odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (25) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Belgicko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(25)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Belgicko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (26) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a koordinované s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, pričom by sa malo zohľadniť politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(26)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a koordinované s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, pričom by sa malo zohľadniť politické usmernenie Euroskupiny.

| (27) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(27)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (28) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, |
| --- | --- |

(28)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | prijať všetky potrebné opatrenia, v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu, potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby, a zároveň zvyšovať mieru investícií. Posilniť celkovú odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť dodávky kritického zdravotníckeho materiálu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnanosť a na sociálnu situáciu, a to najmä presadzovaním účinných aktívnych opatrení na trhu práce a podporou rozvoja zručností. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu a pomáhať tak MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a zlepšiť podnikateľské prostredie. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na infraštruktúru pre udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, obehové hospodárstvo, digitálnu infraštruktúru, ako sú siete 5G a gigabitové siete, ako aj na výskum a inovácie. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh, (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 1.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19, (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/8

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020

(2020/C 282/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Bulharsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku už neexistujú makroekonomické nerovnováhy. V predchádzajúcich rokoch sa zraniteľné miesta vo finančnom sektore spojili s vysokou zadlženosťou a nesplácanými úvermi (NPL) v podnikovom sektore. Vďaka konzistentným politickým opatreniam a priaznivému makroekonomickému prostrediu sa ďalej znížili riziká a zraniteľné miesta a z preskúmania vyplynulo, že v Bulharsku už neexistujú nerovnováhy. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Bulharsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku už neexistujú makroekonomické nerovnováhy. V predchádzajúcich rokoch sa zraniteľné miesta vo finančnom sektore spojili s vysokou zadlženosťou a nesplácanými úvermi (NPL) v podnikovom sektore. Vďaka konzistentným politickým opatreniam a priaznivému makroekonomickému prostrediu sa ďalej znížili riziká a zraniteľné miesta a z preskúmania vyplynulo, že v Bulharsku už neexistujú nerovnováhy.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na to, aká potrebná je pripravenosť na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na to, aká potrebná je pripravenosť na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Bulharsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Bulharsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch Bulharska nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, pri ktorých dochádza k výraznému osobnému kontaktu medzi podnikmi a zákazníkmi. S tým súvisí riziko, že v Bulharsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov a zhoršovaniu už teraz pozorovaného trendu prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny a medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch Bulharska nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, pri ktorých dochádza k výraznému osobnému kontaktu medzi podnikmi a zákazníkmi. S tým súvisí riziko, že v Bulharsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov a zhoršovaniu už teraz pozorovaného trendu prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny a medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Bulharsko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Bulharsko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 20,4 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 28,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 20,4 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 28,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Bulharsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,3 % HDP. Opatrenia zahŕňajú vyššie výdavky na služby zdravotnej starostlivosti a bezpečnostné služby a program podpory zamestnanosti pre problémové odvetvia. Bulharsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 0,6 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky štátnej Bulharskej rozvojovej banky a odklad platieb dane z príjmov právnických osôb. Celkovo sú opatrenia, ktoré Bulharsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Bulharsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,3 % HDP. Opatrenia zahŕňajú vyššie výdavky na služby zdravotnej starostlivosti a bezpečnostné služby a program podpory zamestnanosti pre problémové odvetvia. Bulharsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 0,6 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky štátnej Bulharskej rozvojovej banky a odklad platieb dane z príjmov právnických osôb. Celkovo sú opatrenia, ktoré Bulharsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Bulharska v roku 2020 na úrovni 2,8 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Bulharska v roku 2020 na úrovni 2,8 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Bulharsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Po posúdení všetkých závažných faktorov sa v správe dospelo k záveru, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Bulharsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Po posúdení všetkých závažných faktorov sa v správe dospelo k záveru, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené.

| (16) | Bulharsko vyhlásilo 13. marca 2020 výnimočný stav na obdobie od 13. marca 2020 do 13. apríla 2020; tento bol následne predĺžený do 13. mája 2020 a potom nahradený mimoriadnou epidemiologickou situáciou do 14. júna 2020. Bulharský parlament 6. apríla 2020 prijal návrh na zmenu štátneho rozpočtu na rok 2020, ktorý predložila vláda. V novom rozpočte sa predpokladá deficit v štátnom rozpočte vo výške 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP) v dôsledku zvýšených výdavkov na opatrenia súvisiace s krízou a v dôsledku očakávaného zníženia príjmov o 2,4 miliardy BGN. Predpokladá sa, že strop nového dlhu, ktorý môže vydať vláda, sa zvýši päťnásobne z 2,2 miliardy BGN na 10 miliárd BGN. Bulharsko v rámci viacerých operačných programov financovaných z EŠIF na roky 2014 – 2020 mobilizovalo finančný balík v celkovej výške viac ako 870 miliónov BGN na podporu systému zdravotnej starostlivosti a na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie. |
| --- | --- |

(16)

Bulharsko vyhlásilo 13. marca 2020 výnimočný stav na obdobie od 13. marca 2020 do 13. apríla 2020; tento bol následne predĺžený do 13. mája 2020 a potom nahradený mimoriadnou epidemiologickou situáciou do 14. júna 2020. Bulharský parlament 6. apríla 2020 prijal návrh na zmenu štátneho rozpočtu na rok 2020, ktorý predložila vláda. V novom rozpočte sa predpokladá deficit v štátnom rozpočte vo výške 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP) v dôsledku zvýšených výdavkov na opatrenia súvisiace s krízou a v dôsledku očakávaného zníženia príjmov o 2,4 miliardy BGN. Predpokladá sa, že strop nového dlhu, ktorý môže vydať vláda, sa zvýši päťnásobne z 2,2 miliardy BGN na 10 miliárd BGN. Bulharsko v rámci viacerých operačných programov financovaných z EŠIF na roky 2014 – 2020 mobilizovalo finančný balík v celkovej výške viac ako 870 miliónov BGN na podporu systému zdravotnej starostlivosti a na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie.

| (17) | V reakcii na spôsobenú ochorením COVID-19 zaviedlo Bulharsko opatrenie na podporu zamestnanosti, ktorým sa štát zaväzuje, že bude až počas 3 mesiacov platiť pracovníkom 60 % príjmu a príslušného príspevku na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že zamestnávateľ doplatí zvyšný rozdiel a zaviaže sa k tomu, že udrží pracovníkov v zamestnaní. Zamestnávateľ je tiež povinný zachovať pracovné miesto i naďalej, a to na obdobie, ktoré je prinajmenšom rovnaké ako obdobie, na ktoré sa vzťahuje dotácia. Medzi oprávnené spoločnosti patria spoločnosti v odvetviach, ktoré sú priamo postihnuté obmedzeniami uloženými z dôvodu núdzového stavu. Oprávnené sú aj spoločnosti z iných odvetví, ktoré sú schopné preukázať 20 % pokles príjmu v konkrétnom časovom období v marci 2020 v porovnaní s marcom 2019, ako sa stanovuje v dekréte č. 55 z 30. marca 2020. |
| --- | --- |

(17)

V reakcii na spôsobenú ochorením COVID-19 zaviedlo Bulharsko opatrenie na podporu zamestnanosti, ktorým sa štát zaväzuje, že bude až počas 3 mesiacov platiť pracovníkom 60 % príjmu a príslušného príspevku na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že zamestnávateľ doplatí zvyšný rozdiel a zaviaže sa k tomu, že udrží pracovníkov v zamestnaní. Zamestnávateľ je tiež povinný zachovať pracovné miesto i naďalej, a to na obdobie, ktoré je prinajmenšom rovnaké ako obdobie, na ktoré sa vzťahuje dotácia. Medzi oprávnené spoločnosti patria spoločnosti v odvetviach, ktoré sú priamo postihnuté obmedzeniami uloženými z dôvodu núdzového stavu. Oprávnené sú aj spoločnosti z iných odvetví, ktoré sú schopné preukázať 20 % pokles príjmu v konkrétnom časovom období v marci 2020 v porovnaní s marcom 2019, ako sa stanovuje v dekréte č. 55 z 30. marca 2020.

| (18) | V záujme podpory likvidity v hospodárstve sa kapitál Bulharskej rozvojovej banky navýšil o 700 miliónov BGN. Na záruky za portfóliá pre banky s cieľom poskytnúť podnikom pružnejšie podmienky podnikateľských úverov bolo vyčlenených 500 miliónov BGN, zatiaľ čo 200 miliónov BGN bolo vyčlenených na záruky za bezúročné úvery až do výšky 4 500 BGN pre osoby, ktorým ich podniky poskytli neplatené voľno, alebo pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bulharská rozvojová banka takisto uplatní systém záruky vo výške 100 miliónov EUR na úvery pre malé a stredné podniky (MSP) financované z operačného programu „Inovácia a konkurencieschopnosť“ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Správca fondu Finančné nástroje v Bulharsku opätovne preskúmal svoje portfólio a prispôsobuje svoje nástroje na podporu podnikania súčasnej hospodárskej realite. Bulharská národná banka zaviedla balík opatrení vo výške 9,3 miliardy BGN, ktorého cieľom je zachovať odolnosť bankového systému a zvýšiť jeho flexibilitu v záujme zníženia negatívnych účinkov obmedzení na občanov a podniky. |
| --- | --- |

(18)

V záujme podpory likvidity v hospodárstve sa kapitál Bulharskej rozvojovej banky navýšil o 700 miliónov BGN. Na záruky za portfóliá pre banky s cieľom poskytnúť podnikom pružnejšie podmienky podnikateľských úverov bolo vyčlenených 500 miliónov BGN, zatiaľ čo 200 miliónov BGN bolo vyčlenených na záruky za bezúročné úvery až do výšky 4 500 BGN pre osoby, ktorým ich podniky poskytli neplatené voľno, alebo pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bulharská rozvojová banka takisto uplatní systém záruky vo výške 100 miliónov EUR na úvery pre malé a stredné podniky (MSP) financované z operačného programu „Inovácia a konkurencieschopnosť“ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Správca fondu Finančné nástroje v Bulharsku opätovne preskúmal svoje portfólio a prispôsobuje svoje nástroje na podporu podnikania súčasnej hospodárskej realite. Bulharská národná banka zaviedla balík opatrení vo výške 9,3 miliardy BGN, ktorého cieľom je zachovať odolnosť bankového systému a zvýšiť jeho flexibilitu v záujme zníženia negatívnych účinkov obmedzení na občanov a podniky.

| (19) | Hospodárstvo Bulharska bolo krízou spôsobenou ochorením COVID-19 výrazne zasiahnuté, čo ovplyvnilo odvetvie služieb aj spracovateľský priemysel. Negatívny vplyv sa zhoršil v dôsledku poklesu dopytu a ponuky a narušení v globálnych hodnotových reťazcoch. Opatrenia, ktoré prijala vláda na zvládnutie núdze, môžu pomôcť zmierniť dôsledky krízy, ale pre zachovanie zamestnanosti a zlepšenie likvidity spoločností, najmä MSP a nezávislých pracovníkov, bude rozhodujúce ich urýchlené a účinné vykonanie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020 zrušilo Bulharsko zákaz vývozu osobných ochranných prostriedkov a zriadilo „zelené jazdné pruhy“ na rýchle kontroly na hraničných priechodoch. |
| --- | --- |

(19)

Hospodárstvo Bulharska bolo krízou spôsobenou ochorením COVID-19 výrazne zasiahnuté, čo ovplyvnilo odvetvie služieb aj spracovateľský priemysel. Negatívny vplyv sa zhoršil v dôsledku poklesu dopytu a ponuky a narušení v globálnych hodnotových reťazcoch. Opatrenia, ktoré prijala vláda na zvládnutie núdze, môžu pomôcť zmierniť dôsledky krízy, ale pre zachovanie zamestnanosti a zlepšenie likvidity spoločností, najmä MSP a nezávislých pracovníkov, bude rozhodujúce ich urýchlené a účinné vykonanie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020 zrušilo Bulharsko zákaz vývozu osobných ochranných prostriedkov a zriadilo „zelené jazdné pruhy“ na rýchle kontroly na hraničných priechodoch.

| (20) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 znamenala ďalšie zaťaženie bulharského systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa už vyznačuje obmedzenou dostupnosťou vyplývajúcou z nízkeho, aj keď rastúceho, verejného financovania, obmedzeného krytia zdravotného poistenia, nízkeho, aj keď rastúceho počtu zdravotných sestier a nerovnomerného regionálneho rozloženia zdravotníckych pracovníkov. Preto existuje priestor na posilnenie celkovej odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotnej starostlivosti. Poskytovaním väčšej starostlivosti (zo strany všeobecných lekárov i špecialistov) v ambulantných podmienkach, a to aj prostredníctvom konzultácií na diaľku, by sa znížilo zaťaženie nemocníc, pričom testovanie a liečba by mali byť k dispozícii pre všetkých bez ohľadu na úroveň zdravotného poistenia. Na celom území by sa mal zabezpečiť náležitý prístup k zdravotníckym pracovníkom a ich službám, a to podľa potrieb obyvateľstva. Pre starších ľudí a najzraniteľnejšie skupiny je rozhodujúca integrácia primárnej, dlhodobej a komunitnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(20)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 znamenala ďalšie zaťaženie bulharského systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa už vyznačuje obmedzenou dostupnosťou vyplývajúcou z nízkeho, aj keď rastúceho, verejného financovania, obmedzeného krytia zdravotného poistenia, nízkeho, aj keď rastúceho počtu zdravotných sestier a nerovnomerného regionálneho rozloženia zdravotníckych pracovníkov. Preto existuje priestor na posilnenie celkovej odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotnej starostlivosti. Poskytovaním väčšej starostlivosti (zo strany všeobecných lekárov i špecialistov) v ambulantných podmienkach, a to aj prostredníctvom konzultácií na diaľku, by sa znížilo zaťaženie nemocníc, pričom testovanie a liečba by mali byť k dispozícii pre všetkých bez ohľadu na úroveň zdravotného poistenia. Na celom území by sa mal zabezpečiť náležitý prístup k zdravotníckym pracovníkom a ich službám, a to podľa potrieb obyvateľstva. Pre starších ľudí a najzraniteľnejšie skupiny je rozhodujúca integrácia primárnej, dlhodobej a komunitnej starostlivosti.

| (21) | Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetviach obchodu, ubytovacích a stravovacích službách, ako aj vo výrobných odvetviach, vo veľkých mestách a v prípade osôb so stredoškolským a nižším vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia. |
| --- | --- |

(21)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetviach obchodu, ubytovacích a stravovacích službách, ako aj vo výrobných odvetviach, vo veľkých mestách a v prípade osôb so stredoškolským a nižším vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia.

| (22) | Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 neprimerane postihuje zraniteľné skupiny a prehlbuje existujúce sociálne problémy. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením bol vysoký už aj pred krízou, najmä medzi deťmi, staršími ľuďmi, ľuďmi so zdravotným postihnutím a Rómami, pričom sociálne transfery dokázali znižovať chudobu iba v obmedzenom rozsahu. Príjmová nerovnosť bola jednou z najvyšších v Únii a pri jej znižovaní sa vplyv daňovo-dávkového systému javil ako jeden z najslabších. Kríza si vyžaduje opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré boli zistené už v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v schéme minimálneho príjmu, ktorá patrí v Únii k najmenej primeraným na to, aby sa príjemcovia vymanili z chudoby. Naďalej sú dôležité otázky ako zabezpečenie sociálnej ochrany pre všetkých vrátane neštandardných pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb a domácností s nízkymi príjmami, zabezpečenie podpory príjmu, potravín a primeraných sociálnych služieb, ako aj poskytovanie núdzového ubytovania a podpora bezdomovcov. Reforma sociálnych služieb by pomohla stabilizovať systém, zatiaľ čo intenzívnejšia spolupráca medzi zdravotníckymi a sociálnymi službami by umožnila ďalej rozšíriť podporu aj na ľudí, ktorí nie sú schopní sami sa o seba postarať, a na ľudí so zdravotným postihnutím. Mnoho rómskych domácností, ktoré žili vo veľkej chudobe už pred krízou, potrebuje mediačné služby, základné služby a podporu. |
| --- | --- |

(22)

Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 neprimerane postihuje zraniteľné skupiny a prehlbuje existujúce sociálne problémy. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením bol vysoký už aj pred krízou, najmä medzi deťmi, staršími ľuďmi, ľuďmi so zdravotným postihnutím a Rómami, pričom sociálne transfery dokázali znižovať chudobu iba v obmedzenom rozsahu. Príjmová nerovnosť bola jednou z najvyšších v Únii a pri jej znižovaní sa vplyv daňovo-dávkového systému javil ako jeden z najslabších. Kríza si vyžaduje opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré boli zistené už v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v schéme minimálneho príjmu, ktorá patrí v Únii k najmenej primeraným na to, aby sa príjemcovia vymanili z chudoby. Naďalej sú dôležité otázky ako zabezpečenie sociálnej ochrany pre všetkých vrátane neštandardných pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb a domácností s nízkymi príjmami, zabezpečenie podpory príjmu, potravín a primeraných sociálnych služieb, ako aj poskytovanie núdzového ubytovania a podpora bezdomovcov. Reforma sociálnych služieb by pomohla stabilizovať systém, zatiaľ čo intenzívnejšia spolupráca medzi zdravotníckymi a sociálnymi službami by umožnila ďalej rozšíriť podporu aj na ľudí, ktorí nie sú schopní sami sa o seba postarať, a na ľudí so zdravotným postihnutím. Mnoho rómskych domácností, ktoré žili vo veľkej chudobe už pred krízou, potrebuje mediačné služby, základné služby a podporu.

| (23) | Zlepšené poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a kvalifikovanejšia pracovná sila by takisto výrazne posilnili oživenie a podporili by inkluzívny a udržateľný rast v strednodobom horizonte. V Bulharsku stále existuje priestor na zlepšovanie kvality, relevantnosti trhu práce a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko patrí medzi tie členské štáty, v ktorých má sociálno-ekonomické zázemie najväčší vplyv na vzdelávacie výstupy. Začlenenie Rómov do vzdelávania naďalej zostáva problémom a predčasné ukončenie školskej dochádzky sa najviac týka Rómov a vidieckych oblastí. Celková úroveň digitálnych zručností medzi obyvateľmi (vo veku 16 – 74 rokov) vrátane mladých ľudí (vo veku 16 – 19 rokov) je nízka. Zlepšenie digitálnych zručností, napríklad prostredníctvom akademických titulov a učebných plánov v oblasti digitálnych zručností, by mohlo pomôcť prispôsobiť sa zmenám pracovného trhu spôsobeným digitalizáciou a potrebám digitálnej práce na diaľku. V súčasnosti je ešte stále 11 % študentov, ktorí nemajú počítač a/alebo prístup na internet a počítač nemá ani 2 000 učiteľov. V dôsledku súčasnej situácie vzdelávania na diaľku preto existuje riziko zhoršenia už aj tak veľkých nerovností v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to napriek niektorým nedávnym podporným opatreniam. Ďalšie úsilie zamerané na zlepšovanie digitálnych vedomostí všetkých študentov a ich prístupu k primeranej technickej infraštruktúre by malo priaznivý dlhodobý vplyv na ich prístup k vzdelávaniu, najmä v prípade zraniteľných skupín vrátane Rómov, čím by sa prispelo k zníženiu ich miery predčasného ukončenia štúdia. |
| --- | --- |

(23)

Zlepšené poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a kvalifikovanejšia pracovná sila by takisto výrazne posilnili oživenie a podporili by inkluzívny a udržateľný rast v strednodobom horizonte. V Bulharsku stále existuje priestor na zlepšovanie kvality, relevantnosti trhu práce a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko patrí medzi tie členské štáty, v ktorých má sociálno-ekonomické zázemie najväčší vplyv na vzdelávacie výstupy. Začlenenie Rómov do vzdelávania naďalej zostáva problémom a predčasné ukončenie školskej dochádzky sa najviac týka Rómov a vidieckych oblastí. Celková úroveň digitálnych zručností medzi obyvateľmi (vo veku 16 – 74 rokov) vrátane mladých ľudí (vo veku 16 – 19 rokov) je nízka. Zlepšenie digitálnych zručností, napríklad prostredníctvom akademických titulov a učebných plánov v oblasti digitálnych zručností, by mohlo pomôcť prispôsobiť sa zmenám pracovného trhu spôsobeným digitalizáciou a potrebám digitálnej práce na diaľku. V súčasnosti je ešte stále 11 % študentov, ktorí nemajú počítač a/alebo prístup na internet a počítač nemá ani 2 000 učiteľov. V dôsledku súčasnej situácie vzdelávania na diaľku preto existuje riziko zhoršenia už aj tak veľkých nerovností v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to napriek niektorým nedávnym podporným opatreniam. Ďalšie úsilie zamerané na zlepšovanie digitálnych vedomostí všetkých študentov a ich prístupu k primeranej technickej infraštruktúre by malo priaznivý dlhodobý vplyv na ich prístup k vzdelávaniu, najmä v prípade zraniteľných skupín vrátane Rómov, čím by sa prispelo k zníženiu ich miery predčasného ukončenia štúdia.

| (24) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila strategický význam efektívnej verejnej správy a dobre fungujúcej digitálnej vlády vrátane elektronického zdravotníctva a elektronického obstarávania. Reformy v tejto oblasti podporila Únia, ale ich vykonávanie napreduje príliš pomaly, a to negatívne ovplyvnilo účinnosť verejného sektora počas obmedzenia pohybu. Bulharsko preto zaostáva v poskytovaní elektronických služieb a ich využívanie občanmi a podnikmi by sa malo podporiť. Treba úplne vyriešiť otázky týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a bezpečnosti kritickej infraštruktúry. Pre zabezpečenie včasného a účinného vykonávania opatrení na oživenie hospodárstva bude v budúcnosti rozhodujúca účinná verejná správa. Osobitne dôležitá je aj naďalej spolupráca a koordinácia na všetkých úrovniach verejnej správy vrátane verejných zákaziek a koncesií, ako aj dohľadu nad trhom. Prostredníctvom intenzívnejšej regulačnej predvídateľnosti a stability, účinnej kontroly nad vykonávaním politiky a zníženia administratívneho zaťaženia by sa zlepšilo podnikateľské prostredie a podporili by sa investície, čo by pozitívne ovplyvnilo rýchlosť oživenia. |
| --- | --- |

(24)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila strategický význam efektívnej verejnej správy a dobre fungujúcej digitálnej vlády vrátane elektronického zdravotníctva a elektronického obstarávania. Reformy v tejto oblasti podporila Únia, ale ich vykonávanie napreduje príliš pomaly, a to negatívne ovplyvnilo účinnosť verejného sektora počas obmedzenia pohybu. Bulharsko preto zaostáva v poskytovaní elektronických služieb a ich využívanie občanmi a podnikmi by sa malo podporiť. Treba úplne vyriešiť otázky týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a bezpečnosti kritickej infraštruktúry. Pre zabezpečenie včasného a účinného vykonávania opatrení na oživenie hospodárstva bude v budúcnosti rozhodujúca účinná verejná správa. Osobitne dôležitá je aj naďalej spolupráca a koordinácia na všetkých úrovniach verejnej správy vrátane verejných zákaziek a koncesií, ako aj dohľadu nad trhom. Prostredníctvom intenzívnejšej regulačnej predvídateľnosti a stability, účinnej kontroly nad vykonávaním politiky a zníženia administratívneho zaťaženia by sa zlepšilo podnikateľské prostredie a podporili by sa investície, čo by pozitívne ovplyvnilo rýchlosť oživenia.

| (25) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa ďalej zvýšila dôležitosť digitalizácie a inovácií, v ktorých Bulharsko – a najmä jeho MSP – značne zaostávajú za priemerom Únie. Jedným zo zásadných aspektov tejto otázky je frekvenčné spektrum, ktoré sa má prideliť v prvých pásmach 5G, ktoré nedosahuje úroveň požadovanú na umožnenie včasného a účinného poskytovania služieb 5G. Treba vyriešiť aj známe otázky v systéme výskumu a vyššieho vzdelávania, ako je fragmentácia, nízka miera financovania a obmedzený prenos znalostí a technológií. Bulharsko je zároveň najnáročnejším hospodárstvom v Únii, pokiaľ ide o zdroje, energiu a emisie skleníkových plynov, a potrebuje dôležité investície do oblasti energie a dekarbonizácie na uľahčenie transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Bulharska. |
| --- | --- |

(25)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa ďalej zvýšila dôležitosť digitalizácie a inovácií, v ktorých Bulharsko – a najmä jeho MSP – značne zaostávajú za priemerom Únie. Jedným zo zásadných aspektov tejto otázky je frekvenčné spektrum, ktoré sa má prideliť v prvých pásmach 5G, ktoré nedosahuje úroveň požadovanú na umožnenie včasného a účinného poskytovania služieb 5G. Treba vyriešiť aj známe otázky v systéme výskumu a vyššieho vzdelávania, ako je fragmentácia, nízka miera financovania a obmedzený prenos znalostí a technológií. Bulharsko je zároveň najnáročnejším hospodárstvom v Únii, pokiaľ ide o zdroje, energiu a emisie skleníkových plynov, a potrebuje dôležité investície do oblasti energie a dekarbonizácie na uľahčenie transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Bulharska.

| (26) | Úsilie o transformáciu pri riešení vysokej energetickej náročnosti, značného spoliehania sa na fosílne palivá a neefektívneho využívania energie a zdrojov Bulharska je iba v začiatočnom štádiu. V národnom energetickom a klimatickom pláne sa zdôrazňuje záväzok Bulharska eliminovať emisie uhlíka vo svojom hospodárstve do roku 2050 v kontexte európskej zelenej dohody, uvádza sa však aj zámer zachovať závislosť Bulharska od domácich zdrojov hnedého uhlia aj po roku 2050. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry v Bulharsku zostáva pod priemerom Únie a transeurópska dopravná sieť je stále nedokončená. Sieť multimodálnych platforiem, niektoré železničné a cestné úseky, ako aj európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy zostávajú naďalej slabo rozvinuté. Treba vyriešiť zásadné environmentálne otázky, pretože ovplyvňujú udržateľný rast a vytvárajú ďalšie zdravotné riziká počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Bulharsko patrí medzi členské štáty s najvyšším výskytom úmrtí súvisiacich so znečistením, pričom nakladanie s odpadmi a dodržiavanie povinností týkajúcich sa zberu a úpravy komunálnych odpadových vôd sú aj naďalej výzvou. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Bulharsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Bulharsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(26)

Úsilie o transformáciu pri riešení vysokej energetickej náročnosti, značného spoliehania sa na fosílne palivá a neefektívneho využívania energie a zdrojov Bulharska je iba v začiatočnom štádiu. V národnom energetickom a klimatickom pláne sa zdôrazňuje záväzok Bulharska eliminovať emisie uhlíka vo svojom hospodárstve do roku 2050 v kontexte európskej zelenej dohody, uvádza sa však aj zámer zachovať závislosť Bulharska od domácich zdrojov hnedého uhlia aj po roku 2050. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry v Bulharsku zostáva pod priemerom Únie a transeurópska dopravná sieť je stále nedokončená. Sieť multimodálnych platforiem, niektoré železničné a cestné úseky, ako aj európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy zostávajú naďalej slabo rozvinuté. Treba vyriešiť zásadné environmentálne otázky, pretože ovplyvňujú udržateľný rast a vytvárajú ďalšie zdravotné riziká počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Bulharsko patrí medzi členské štáty s najvyšším výskytom úmrtí súvisiacich so znečistením, pričom nakladanie s odpadmi a dodržiavanie povinností týkajúcich sa zberu a úpravy komunálnych odpadových vôd sú aj naďalej výzvou. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Bulharsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Bulharsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (27) | Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19, ktorá môže viesť k zásadnému nárastu konkurzov, bude pre oživenie reálnej ekonomiky dôležitý riadne fungujúci rámec pre platobnú neschopnosť. Takýto rámec by takisto uľahčil rýchlejšie riešenie nesplácaných úverov, čím by sa obmedzilo ich ďalšie kumulovanie. Neúčinnosť rámca platobnej neschopnosti zároveň vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. V júni 2019 bol prijatý plán týkajúci sa rámca pre platobnú neschopnosť a boli zistené relevantné nedostatky. Bulharsko začalo vykonávať uvedený plán a pripravuje nadväzujúce kroky vrátane činností v oblasti legislatívnych zmien a budovania kapacít. |
| --- | --- |

(27)

Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19, ktorá môže viesť k zásadnému nárastu konkurzov, bude pre oživenie reálnej ekonomiky dôležitý riadne fungujúci rámec pre platobnú neschopnosť. Takýto rámec by takisto uľahčil rýchlejšie riešenie nesplácaných úverov, čím by sa obmedzilo ich ďalšie kumulovanie. Neúčinnosť rámca platobnej neschopnosti zároveň vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. V júni 2019 bol prijatý plán týkajúci sa rámca pre platobnú neschopnosť a boli zistené relevantné nedostatky. Bulharsko začalo vykonávať uvedený plán a pripravuje nadväzujúce kroky vrátane činností v oblasti legislatívnych zmien a budovania kapacít.

| (28) | Bulharsko prijalo v roku 2019 viacero zákonov zameraných na transpozíciu smerníc Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (7) a (EÚ) 2018/843 (8) (štvrtá a piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), ktoré sa zatiaľ nezačali vykonávať. Z nedávno dokončeného vnútroštátneho posúdenia rizík vyplývajú slabé stránky, ktoré si naliehavo vyžadujú zmiernenie s cieľom zabrániť praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Riziká súvisiace s občianstvom podľa programov investičných systémov a s virtuálnymi aktívami ešte neboli riadne posúdené. Je potrebné, aby povinné subjekty navrhli a vykonali kroky na účinné využívanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Účinnosť vykonávania a presadzovania rámca na boj proti praniu špinavých peňazí bola obmedzená a využívanie finančného spravodajstva bolo nedostatočné. |
| --- | --- |

(28)

Bulharsko prijalo v roku 2019 viacero zákonov zameraných na transpozíciu smerníc Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (7) a (EÚ) 2018/843 (8) (štvrtá a piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), ktoré sa zatiaľ nezačali vykonávať. Z nedávno dokončeného vnútroštátneho posúdenia rizík vyplývajú slabé stránky, ktoré si naliehavo vyžadujú zmiernenie s cieľom zabrániť praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Riziká súvisiace s občianstvom podľa programov investičných systémov a s virtuálnymi aktívami ešte neboli riadne posúdené. Je potrebné, aby povinné subjekty navrhli a vykonali kroky na účinné využívanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Účinnosť vykonávania a presadzovania rámca na boj proti praniu špinavých peňazí bola obmedzená a využívanie finančného spravodajstva bolo nedostatočné.

| (29) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(29)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (30) | Bulharské banky sú vo všeobecnosti ziskové a dostatočne kapitalizované. Napriek určitým poklesom v posledných rokoch hrubý podiel nesplácaných úverov a preddavkov na úrovni 7,2 % v treťom štvrťroku 2019 naďalej patrí k najvyšším v Únii, najmä v prípade nefinančných korporácií a domácich bánk, pričom je naďalej dôležité ďalšie úsilie o podporu fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Krytie nesplácaných úverov rezervami sa od konca roku 2018 znižovalo, čo bolo niekedy sprevádzané nedostatočnou tvorbou rezerv v oblasti existujúcich nesplácaných úverov s veľkým oneskorením. Komplexné posúdenie, ktoré vykonala Európska centrálna banka, odhalilo potrebu zvýšiť kapitál v dvoch bankách. Rekapitalizácia sa finalizuje. Zvýšené poskytovanie likvidity zo strany bánk na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu by mali byť spojené s tým, že banky budú uplatňovať posúdenie úverového rizika, obozretné úverové normy a vhodné postupy oceňovania a podávať presné správy o každom zhoršení kvality aktív. |
| --- | --- |

(30)

Bulharské banky sú vo všeobecnosti ziskové a dostatočne kapitalizované. Napriek určitým poklesom v posledných rokoch hrubý podiel nesplácaných úverov a preddavkov na úrovni 7,2 % v treťom štvrťroku 2019 naďalej patrí k najvyšším v Únii, najmä v prípade nefinančných korporácií a domácich bánk, pričom je naďalej dôležité ďalšie úsilie o podporu fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Krytie nesplácaných úverov rezervami sa od konca roku 2018 znižovalo, čo bolo niekedy sprevádzané nedostatočnou tvorbou rezerv v oblasti existujúcich nesplácaných úverov s veľkým oneskorením. Komplexné posúdenie, ktoré vykonala Európska centrálna banka, odhalilo potrebu zvýšiť kapitál v dvoch bankách. Rekapitalizácia sa finalizuje. Zvýšené poskytovanie likvidity zo strany bánk na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu by mali byť spojené s tým, že banky budú uplatňovať posúdenie úverového rizika, obozretné úverové normy a vhodné postupy oceňovania a podávať presné správy o každom zhoršení kvality aktív.

| (31) | Komisia monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v kontexte mechanizmu spolupráce a overovania. Preto tieto oblasti zatiaľ nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre Bulharsko, hoci sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine. V poslednej správe v rámci mechanizmu spolupráce a overovania z októbra 2019 bolo uvedené, že pokrok, ktorý dosiahlo Bulharsko, je dostatočný na to, aby Bulharsko splnilo záväzky prijaté počas pristúpenia k Únii. Bulharsko uskutočnilo rozsiahlu reformu svojho protikorupčného právneho rámca, na vybudovanie dôvery verejnosti však treba solídne výsledky, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenie v prípadoch korupcie na vysokej úrovni. Pretrváva navyše viacero problémov, najmä v oblasti účinných vyšetrovaní trestných činov, obnovenia rovnováhy pracovného zaťaženia medzi jednotlivými súdmi a zefektívnenia miestnych úradov prokuratúry. Po ukončení mechanizmu spolupráce a overovania bude monitorovanie reforiem na vnútroštátnej úrovni zabezpečovať rada pre následné monitorovanie a na úrovni Únie sa bude vykonávať v rámci komplexného mechanizmu právneho štátu a v prípade potreby aj v rámci európskeho semestra. |
| --- | --- |

(31)

Komisia monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v kontexte mechanizmu spolupráce a overovania. Preto tieto oblasti zatiaľ nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre Bulharsko, hoci sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine. V poslednej správe v rámci mechanizmu spolupráce a overovania z októbra 2019 bolo uvedené, že pokrok, ktorý dosiahlo Bulharsko, je dostatočný na to, aby Bulharsko splnilo záväzky prijaté počas pristúpenia k Únii. Bulharsko uskutočnilo rozsiahlu reformu svojho protikorupčného právneho rámca, na vybudovanie dôvery verejnosti však treba solídne výsledky, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenie v prípadoch korupcie na vysokej úrovni. Pretrváva navyše viacero problémov, najmä v oblasti účinných vyšetrovaní trestných činov, obnovenia rovnováhy pracovného zaťaženia medzi jednotlivými súdmi a zefektívnenia miestnych úradov prokuratúry. Po ukončení mechanizmu spolupráce a overovania bude monitorovanie reforiem na vnútroštátnej úrovni zabezpečovať rada pre následné monitorovanie a na úrovni Únie sa bude vykonávať v rámci komplexného mechanizmu právneho štátu a v prípade potreby aj v rámci európskeho semestra.

| (32) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Bulharsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(32)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Bulharsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (33) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodovanie. |
| --- | --- |

(33)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodovanie.

| (34) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(34)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Mobilizovať primerané finančné zdroje na posilnenie odolnosti, dostupnosti a kapacity systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť vyrovnané regionálne rozloženie zdravotníckych pracovníkov v súlade s potrebami obyvateľov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabezpečiť primeranú sociálnu ochranu pracovníkov a základné služby pre všetkých a posilniť aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť prístup k telepráci a podporiť digitálne zručnosti a rovnaký prístup k vzdelávaniu. Riešiť nedostatky týkajúce sa primeranosti schémy minimálneho príjmu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zefektívniť a urýchliť postupy poskytovania účinnej podpory MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a to aj zabezpečením ich nepretržitého prístupu k financiám a pružných platobných podmienok. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, environmentálnu infraštruktúru a udržateľnú dopravu, čo prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva vrátane uhoľných regiónov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minimalizovať administratívne zaťaženie spoločností zlepšením účinnosti verejnej správy a posilnením digitálnej verejnej správy. Zabezpečiť účinné fungovanie rámca pre platobnú neschopnosť. Zintenzívniť úsilie s cieľom zabezpečiť primerané posúdenie rizík, zmiernenie a účinný dohľad a presadzovanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 8.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

8

(9)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/15

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020

(2020/C 282/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Česko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Česko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Česku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Česka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Česku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Česka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa týka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa týka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Česku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Česku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Súčasná situácia sa preto spája so značným rizikom prehlbovania regionálnych a územných rozdielov v Česku, ako aj s rizikom vzniku nových územných rozdielov na subregionálnej úrovni, čo by viedlo k zhoršeniu už pozorovaného trendu prehlbujúcich sa rozdielov medzi Karlovarským a Ústeckým krajom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Súčasná situácia sa preto spája so značným rizikom prehlbovania regionálnych a územných rozdielov v Česku, ako aj s rizikom vzniku nových územných rozdielov na subregionálnej úrovni, čo by viedlo k zhoršeniu už pozorovaného trendu prehlbujúcich sa rozdielov medzi Karlovarským a Ústeckým krajom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Česko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Česko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Česko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Česko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 5,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 30,8 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 37 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v súvislosti s pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 5,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 30,8 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 37 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v súvislosti s pandémiou COVID-19.

| (13) | Česko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4 % HDP. Opatrenia zahŕňajú kompenzačné daňové bonusy a odpustenie povinností v oblasti sociálneho a zdravotného poistenia na šesť mesiacov pre samostatne zárobkovo činné osoby (1 % HDP), režim skráteného pracovného času (1 % HDP), odpustenie preddavkov na daň z príjmu fyzických a právnických osôb splatných v júni 2020 (0,8 % HDP) a opatrenia týkajúce sa zdravia (0,7 % HDP). Česko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Zahŕňajú najmä systémy záruk na poskytovanie úverov malým a stredným podnikom a veľkým podnikom. V konvergenčnom programe na rok 2020 však nie sú vyčíslené podmienené záväzky, ktoré súvisia s týmito oznámenými opatreniami. Väčšina opatrení, na ktorých sa konvergenčný program na rok 2020 zakladá, bola zahrnutá aj do prognózy Komisie z jari 2020. Niekoľko opatrení, ktoré nebolo možné vyčísliť alebo ktorých platnosť sa predĺžila nad rámec dátumu uzávierky, nebolo možné zahrnúť. Celkovo sú opatrenia, ktoré Česko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Česko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4 % HDP. Opatrenia zahŕňajú kompenzačné daňové bonusy a odpustenie povinností v oblasti sociálneho a zdravotného poistenia na šesť mesiacov pre samostatne zárobkovo činné osoby (1 % HDP), režim skráteného pracovného času (1 % HDP), odpustenie preddavkov na daň z príjmu fyzických a právnických osôb splatných v júni 2020 (0,8 % HDP) a opatrenia týkajúce sa zdravia (0,7 % HDP). Česko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Zahŕňajú najmä systémy záruk na poskytovanie úverov malým a stredným podnikom a veľkým podnikom. V konvergenčnom programe na rok 2020 však nie sú vyčíslené podmienené záväzky, ktoré súvisia s týmito oznámenými opatreniami. Väčšina opatrení, na ktorých sa konvergenčný program na rok 2020 zakladá, bola zahrnutá aj do prognózy Komisie z jari 2020. Niekoľko opatrení, ktoré nebolo možné vyčísliť alebo ktorých platnosť sa predĺžila nad rámec dátumu uzávierky, nebolo možné zahrnúť. Celkovo sú opatrenia, ktoré Česko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Česka v roku 2020 na úrovni -6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Česka v roku 2020 na úrovni -6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Česko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Česko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | Česko v snahe zmierniť vplyv pandémie ochorenia COVID-19 vyhlásilo núdzový stav, ktorý trval od 12. marca 2020 do 17. mája 2020, pričom uzavrelo školy, obmedzilo podujatia a prevádzku obchodov a výrazne obmedzilo zhromažďovanie ľudí. V období od 15. marca 2020 do 17. mája 2020 boli takisto čiastočne uzatvorené pozemné hranice. Obmedzil sa tým počet českých pracovníkov pracujúcich v zahraničí a počet zahraničných pracovníkov pracujúcich v Česku, čo spôsobilo nedostatok pracovnej sily na miestnej úrovni, najmä v oblasti výroby a sezónnej práce, a ovplyvnilo základné dodávateľské reťazce. Na pomoc domácnostiam a podnikom počas krízy oznámila vláda balíček stimulov, ktorý zahŕňa priame podporné opatrenia a verejné záruky. Hoci tento balíček môže poskytnúť dočasnú úľavu, stále sa očakáva, že hospodárstvo bude v roku 2020 výrazne zasiahnuté, keďže zahraničný dopyt klesá a opatrenia na obmedzenie pohybu narúšajú hospodársku činnosť. Reálny HDP by sa mal podľa očakávaní v roku 2021 postupne zlepšovať, je však nepravdepodobné, že by sa v prognózovanom období 2020 – 2021 vrátil na hodnotu z roku 2019. Očakáva sa, že odvetvia ako doprava, pohostinské služby a cestovný ruch budú výrazne zasiahnuté. Nezamestnanosť sa zvýši, ale tento nárast sa zmierni vďaka tomu, že trh práce bol pred vypuknutím krízy prehriaty, ako aj vďaka balíčku stimulov a nízkemu podielu dočasných pracovných zmlúv. V snahe zabezpečiť podporu likvidity zaviedli orgány niekoľko systémov štátnych záruk pre podniky všetkých veľkostí. Domácnosti a podniky zasiahnuté krízou majú k dispozícii aj možnosť odkladu splátok spotrebiteľských a hypotekárnych úverov na tri alebo šesť mesiacov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Česká národná banka prijala aj rôzne opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy na finančný sektor. |
| --- | --- |

(16)

Česko v snahe zmierniť vplyv pandémie ochorenia COVID-19 vyhlásilo núdzový stav, ktorý trval od 12. marca 2020 do 17. mája 2020, pričom uzavrelo školy, obmedzilo podujatia a prevádzku obchodov a výrazne obmedzilo zhromažďovanie ľudí. V období od 15. marca 2020 do 17. mája 2020 boli takisto čiastočne uzatvorené pozemné hranice. Obmedzil sa tým počet českých pracovníkov pracujúcich v zahraničí a počet zahraničných pracovníkov pracujúcich v Česku, čo spôsobilo nedostatok pracovnej sily na miestnej úrovni, najmä v oblasti výroby a sezónnej práce, a ovplyvnilo základné dodávateľské reťazce. Na pomoc domácnostiam a podnikom počas krízy oznámila vláda balíček stimulov, ktorý zahŕňa priame podporné opatrenia a verejné záruky. Hoci tento balíček môže poskytnúť dočasnú úľavu, stále sa očakáva, že hospodárstvo bude v roku 2020 výrazne zasiahnuté, keďže zahraničný dopyt klesá a opatrenia na obmedzenie pohybu narúšajú hospodársku činnosť. Reálny HDP by sa mal podľa očakávaní v roku 2021 postupne zlepšovať, je však nepravdepodobné, že by sa v prognózovanom období 2020 – 2021 vrátil na hodnotu z roku 2019. Očakáva sa, že odvetvia ako doprava, pohostinské služby a cestovný ruch budú výrazne zasiahnuté. Nezamestnanosť sa zvýši, ale tento nárast sa zmierni vďaka tomu, že trh práce bol pred vypuknutím krízy prehriaty, ako aj vďaka balíčku stimulov a nízkemu podielu dočasných pracovných zmlúv. V snahe zabezpečiť podporu likvidity zaviedli orgány niekoľko systémov štátnych záruk pre podniky všetkých veľkostí. Domácnosti a podniky zasiahnuté krízou majú k dispozícii aj možnosť odkladu splátok spotrebiteľských a hypotekárnych úverov na tri alebo šesť mesiacov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Česká národná banka prijala aj rôzne opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy na finančný sektor.

| (17) | Vďaka včasným zdravotným opatreniam na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 sa v Česku podarilo šírenie vírusu spomaliť. Prijali sa opatrenia zamerané na zvýšenie dodávok lekárskeho vybavenia a zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, ktorých cieľom bolo pripraviť systém zdravotníctva tak, aby zvládol zvýšený dopyt. Zdravotný stav českého obyvateľstva sa v posledných rokoch výrazne zlepšil a približuje sa k priemeru EÚ. Existujú však značné regionálne rozdiely v strednej dĺžke života, čo je sčasti dané sociálno-ekonomickými a behaviorálnymi faktormi. Hoci celková úroveň subjektívne neuspokojených potrieb lekárskej starostlivosti patrí medzi najnižšie v Únii, pretrvávajú regionálne rozdiely v oblasti distribúcie zdravotníckych zdrojov a rozmiestnenia zdravotníckeho personálu, ktorý čelí zvýšenému tlaku. Očakáva sa, že značná časť zdravotníckych pracovníkov v nadchádzajúcich rokoch odíde do dôchodku. V záujme zmiernenia vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 si ďalší postup bude vyžadovať zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho pripravenosti na krízu, a to pri súčasnej podpore rovnakého prístupu k zvýšenej ponuke primárnej zdravotnej starostlivosti a integrovanej starostlivosti s cieľom znížiť počet hospitalizácií, ktorým sa dá predísť. Zároveň sa týmto spôsobom môže zlepšiť prevencia a môžu sa zmierňovať iné zdravotné ťažkosti. Riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva sú napriek existencii národnej stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva na roky 2016 – 2020 stále obmedzené. |
| --- | --- |

(17)

Vďaka včasným zdravotným opatreniam na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 sa v Česku podarilo šírenie vírusu spomaliť. Prijali sa opatrenia zamerané na zvýšenie dodávok lekárskeho vybavenia a zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, ktorých cieľom bolo pripraviť systém zdravotníctva tak, aby zvládol zvýšený dopyt. Zdravotný stav českého obyvateľstva sa v posledných rokoch výrazne zlepšil a približuje sa k priemeru EÚ. Existujú však značné regionálne rozdiely v strednej dĺžke života, čo je sčasti dané sociálno-ekonomickými a behaviorálnymi faktormi. Hoci celková úroveň subjektívne neuspokojených potrieb lekárskej starostlivosti patrí medzi najnižšie v Únii, pretrvávajú regionálne rozdiely v oblasti distribúcie zdravotníckych zdrojov a rozmiestnenia zdravotníckeho personálu, ktorý čelí zvýšenému tlaku. Očakáva sa, že značná časť zdravotníckych pracovníkov v nadchádzajúcich rokoch odíde do dôchodku. V záujme zmiernenia vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 si ďalší postup bude vyžadovať zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho pripravenosti na krízu, a to pri súčasnej podpore rovnakého prístupu k zvýšenej ponuke primárnej zdravotnej starostlivosti a integrovanej starostlivosti s cieľom znížiť počet hospitalizácií, ktorým sa dá predísť. Zároveň sa týmto spôsobom môže zlepšiť prevencia a môžu sa zmierňovať iné zdravotné ťažkosti. Riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva sú napriek existencii národnej stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva na roky 2016 – 2020 stále obmedzené.

| (18) | Počas celého roku 2019 a na začiatku roku 2020 zostal trh práce v Česku stabilný, pričom väčšina ukazovateľov zaznamenala pozitívne výsledky. Miera zamestnanosti naďalej rástla a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa však v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,2 %. Vláda pohotovo zareagovala na pandémiu ochorenia COVID-19 tak, že zaviedla mnohé opatrenia na ochranu príjmov a zamestnanosti s osobitným zameraním na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Navrhnuté zmierňujúce opatrenia však úplne nechránia niektoré zraniteľné skupiny na trhu práce (pracovníci s krátkodobými zmluvami a pracovníci zamestnaní prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania). Zatvorenie zariadení starostlivosti o deti a škôl počas zákazu vychádzania mohlo mať vplyv najmä na ženy s významnými opatrovateľskými povinnosťami. Podpora investícií do starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti v kombinácii s pružnými formami organizácie práce, ako je napríklad práca na diaľku, by mala uľahčiť ukončenie krízy. Cielenejšími aktívnymi politikami trhu práce a poskytovaním zručností po dohode so sociálnymi partnermi sa pomáha zamestnancom udržať si zamestnanie, ako aj zmeniť pracovné miesto. Osvetové činnosti verejných služieb zamestnanosti môžu uľahčiť aj úspešný návrat na trh práce, najmä v prípade zraniteľných skupín. Jednoduchší a rýchlejší prístup k sociálnej ochrane by pomohol vyhnúť sa pasci chudoby a nútenému vysťahovaniu. Výsledky v oblasti vzdelávania sú aj naďalej výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickými nerovnosťami a nízkymi investíciami. Zabezpečenie rovnakého prístupu k inkluzívnemu kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, a to aj v digitálnom kontexte, môže prispieť k zlepšeniu úrovne zručností a rozšíreniu digitálneho vzdelávania. Obzvlášť dôležitá je podpora digitálnych zručností, a to aj prostredníctvom podpory a kontinuálneho vzdelávania učiteľov a školiteľov. Verejné výdavky na študenta zostávajú na všetkých stupňoch vzdelávania pomerne nízke. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť tohto povolania, najmä pre talentovaných mladých ľudí. |
| --- | --- |

(18)

Počas celého roku 2019 a na začiatku roku 2020 zostal trh práce v Česku stabilný, pričom väčšina ukazovateľov zaznamenala pozitívne výsledky. Miera zamestnanosti naďalej rástla a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa však v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,2 %. Vláda pohotovo zareagovala na pandémiu ochorenia COVID-19 tak, že zaviedla mnohé opatrenia na ochranu príjmov a zamestnanosti s osobitným zameraním na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Navrhnuté zmierňujúce opatrenia však úplne nechránia niektoré zraniteľné skupiny na trhu práce (pracovníci s krátkodobými zmluvami a pracovníci zamestnaní prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania). Zatvorenie zariadení starostlivosti o deti a škôl počas zákazu vychádzania mohlo mať vplyv najmä na ženy s významnými opatrovateľskými povinnosťami. Podpora investícií do starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti v kombinácii s pružnými formami organizácie práce, ako je napríklad práca na diaľku, by mala uľahčiť ukončenie krízy. Cielenejšími aktívnymi politikami trhu práce a poskytovaním zručností po dohode so sociálnymi partnermi sa pomáha zamestnancom udržať si zamestnanie, ako aj zmeniť pracovné miesto. Osvetové činnosti verejných služieb zamestnanosti môžu uľahčiť aj úspešný návrat na trh práce, najmä v prípade zraniteľných skupín. Jednoduchší a rýchlejší prístup k sociálnej ochrane by pomohol vyhnúť sa pasci chudoby a nútenému vysťahovaniu. Výsledky v oblasti vzdelávania sú aj naďalej výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickými nerovnosťami a nízkymi investíciami. Zabezpečenie rovnakého prístupu k inkluzívnemu kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, a to aj v digitálnom kontexte, môže prispieť k zlepšeniu úrovne zručností a rozšíreniu digitálneho vzdelávania. Obzvlášť dôležitá je podpora digitálnych zručností, a to aj prostredníctvom podpory a kontinuálneho vzdelávania učiteľov a školiteľov. Verejné výdavky na študenta zostávajú na všetkých stupňoch vzdelávania pomerne nízke. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť tohto povolania, najmä pre talentovaných mladých ľudí.

| (19) | Česko je jednou z krajín, na ktoré by technologické zmeny mohli mať obzvlášť veľký vplyv a ktoré potrebujú v tejto oblasti značné investície. Digitálna transformácia si bude vyžadovať podporu prostredníctvom cielených investícií do inteligentných riešení a zručností, a to aj v priemysle a v sektore služieb. Cieľ týkajúci sa úplného pokrytia pevným širokopásmovým pripojením sa dosiahol, ale mobilné širokopásmové pripojenie je aj naďalej pomerne drahé. Oneskorenia v rozvoji infraštruktúry by mohli mať vplyv najmä na zraniteľné skupiny a štrukturálne slabé regióny, pri ktorých existuje väčšie riziko izolácie. To by mohlo mať negatívne dôsledky aj v oblasti monitorovania a kontroly epidémie. Aby sa riešili potreby v oblasti konektivity, treba investovať do sietí s veľmi vysokou kapacitou, pevných a mobilných sietí a primeraných opatrení na strane dopytu. Na dosiahnutie tohto cieľa bude nevyhnutné včasné pridelenie frekvenčného spektra pre sieť 5G za predvídateľných podmienok priaznivých pre investície. Využívanie služieb ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je brzdené nízkym dopytom, pod ktorý sa podpísali viaceré premenné, ako napríklad cena paušálov, kúpna sila, vek a vzdelanie obyvateľstva. Orgány sú odhodlané rozvíjať a integrovať nové digitálne technológie, čomu však bráni pretrvávajúca nízka úroveň zručností. České orgány sú odhodlané podporovať riešenia založené na umelej inteligencii, no pokiaľ ide o výskum a patentové činnosti v tejto oblasti, Česko napriek úsiliu vlády v tejto oblasti stále zaostáva za priekopníckymi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(19)

Česko je jednou z krajín, na ktoré by technologické zmeny mohli mať obzvlášť veľký vplyv a ktoré potrebujú v tejto oblasti značné investície. Digitálna transformácia si bude vyžadovať podporu prostredníctvom cielených investícií do inteligentných riešení a zručností, a to aj v priemysle a v sektore služieb. Cieľ týkajúci sa úplného pokrytia pevným širokopásmovým pripojením sa dosiahol, ale mobilné širokopásmové pripojenie je aj naďalej pomerne drahé. Oneskorenia v rozvoji infraštruktúry by mohli mať vplyv najmä na zraniteľné skupiny a štrukturálne slabé regióny, pri ktorých existuje väčšie riziko izolácie. To by mohlo mať negatívne dôsledky aj v oblasti monitorovania a kontroly epidémie. Aby sa riešili potreby v oblasti konektivity, treba investovať do sietí s veľmi vysokou kapacitou, pevných a mobilných sietí a primeraných opatrení na strane dopytu. Na dosiahnutie tohto cieľa bude nevyhnutné včasné pridelenie frekvenčného spektra pre sieť 5G za predvídateľných podmienok priaznivých pre investície. Využívanie služieb ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je brzdené nízkym dopytom, pod ktorý sa podpísali viaceré premenné, ako napríklad cena paušálov, kúpna sila, vek a vzdelanie obyvateľstva. Orgány sú odhodlané rozvíjať a integrovať nové digitálne technológie, čomu však bráni pretrvávajúca nízka úroveň zručností. České orgány sú odhodlané podporovať riešenia založené na umelej inteligencii, no pokiaľ ide o výskum a patentové činnosti v tejto oblasti, Česko napriek úsiliu vlády v tejto oblasti stále zaostáva za priekopníckymi členskými štátmi.

| (20) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V národnom energetickom a klimatickom pláne Česka sa uvádzajú dôležité investície, ktoré sú potrebné na úspešné zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie a posun smerom ku klimatickej neutralite. Ide najmä o podporu obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť, infraštruktúru a časti prenosovej sústavy. Účinky zmeny klímy sú už viditeľné v podobe súch a povodní, ktoré spôsobujú značné hospodárske straty. Pretrvávajúcim problémom je aj znečistenie ovzdušia. Dane zo znečisťovania sú pritom veľmi nízke. V odvetví energetiky naďalej dominuje uhlie, ktoré zostáva dôležitou hnacou silou hospodárskej činnosti v troch českých regiónoch. Obmedzené rozvojové kapacity predkladateľov projektov a obmedzená poradenská podpora zo strany českých orgánov sú aj naďalej významnou prekážkou vytvorenia rozsiahlej databázy projektov zameraných na realizáciu dvojitej – klimatickej a digitálnej – transformácie v týchto regiónoch. Celkovo sa očakáva, že prechod od využívania uhlia bude mať významné sociálno-ekonomické dôsledky, a zdá sa, že zatiaľ nie je veľký záujem investovať do technológií s nulovými a nízkymi emisiami skleníkových plynov. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov je pod priemerom EÚ. Odvetviu chýbajú finančné stimuly a vhodný právny a inštitucionálny rámec na podporu jeho ďalšieho rozvoja. Okrem toho sa zdá, že informovanosť o širších výhodách energetickej efektívnosti je nízka. Prechod na elektrickú mobilitu je pomerne pomalý, pričom cestná doprava sa stáva jednou z oblastí, v ktorých sa spotrebúva najviac energie. Dane z dopravy sú nízke a nezakladajú sa na emisiách CO2. Infraštruktúra nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá je zatiaľ len v zárodku. Výkonnosť odpadového hospodárstva zostáva vzhľadom na ambicióznejšie ciele nevýrazná. Chýba komplexná stratégia, pokiaľ ide o rozvoj potenciálu obehovosti hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Česku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Česku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V národnom energetickom a klimatickom pláne Česka sa uvádzajú dôležité investície, ktoré sú potrebné na úspešné zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie a posun smerom ku klimatickej neutralite. Ide najmä o podporu obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť, infraštruktúru a časti prenosovej sústavy. Účinky zmeny klímy sú už viditeľné v podobe súch a povodní, ktoré spôsobujú značné hospodárske straty. Pretrvávajúcim problémom je aj znečistenie ovzdušia. Dane zo znečisťovania sú pritom veľmi nízke. V odvetví energetiky naďalej dominuje uhlie, ktoré zostáva dôležitou hnacou silou hospodárskej činnosti v troch českých regiónoch. Obmedzené rozvojové kapacity predkladateľov projektov a obmedzená poradenská podpora zo strany českých orgánov sú aj naďalej významnou prekážkou vytvorenia rozsiahlej databázy projektov zameraných na realizáciu dvojitej – klimatickej a digitálnej – transformácie v týchto regiónoch. Celkovo sa očakáva, že prechod od využívania uhlia bude mať významné sociálno-ekonomické dôsledky, a zdá sa, že zatiaľ nie je veľký záujem investovať do technológií s nulovými a nízkymi emisiami skleníkových plynov. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov je pod priemerom EÚ. Odvetviu chýbajú finančné stimuly a vhodný právny a inštitucionálny rámec na podporu jeho ďalšieho rozvoja. Okrem toho sa zdá, že informovanosť o širších výhodách energetickej efektívnosti je nízka. Prechod na elektrickú mobilitu je pomerne pomalý, pričom cestná doprava sa stáva jednou z oblastí, v ktorých sa spotrebúva najviac energie. Dane z dopravy sú nízke a nezakladajú sa na emisiách CO2. Infraštruktúra nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá je zatiaľ len v zárodku. Výkonnosť odpadového hospodárstva zostáva vzhľadom na ambicióznejšie ciele nevýrazná. Chýba komplexná stratégia, pokiaľ ide o rozvoj potenciálu obehovosti hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Česku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Česku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (21) | Prístup ku konvenčnému financovaniu je nad priemerom EÚ, no rizikové financovanie je menej rozvinuté. Financovanie vysokorizikových podnikov, najmä vo fáze vzniku a v neskoršej fáze vývoja, je aj naďalej nedostatočné. Hoci sa na trh uviedli niektoré úspešné inovačné iniciatívy, financovanie rizikového a vlastného kapitálu je aj naďalej veľmi nízke. Výskum a inovácie v Česku brzdí potreba systémovej reformy. Hoci súkromné investície do výskumu a vývoja naďalej stabilne rastú, do nehmotných aktív, ako napríklad do výskumu a vývoja, investujú výrazne viac veľké spoločnosti, ktoré zväčša patria zahraničným vlastníkom, než malé a stredné domáce firmy. Odvetvie stredne vyspelých a vyspelých technológií trpí nedostatkom zručností v dôsledku nízkeho počtu absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a nedostatočnej odbornej prípravy absolventov. Propagácia a podpora podnikania je zároveň naďalej nízka, čo bráni rastu produktivity. Vysoká miera roztrieštenosti vo výskumnom sektore má za následok, že financovanie výskumu a vývoja je príliš rozptýlené. Spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom sťažujú súčasné postupy hodnotenia kariéry výskumných pracovníkov. Užšia spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi, najmä prostredníctvom odčlenených podnikov (spin-offs), by mohla urýchliť transfer technológií a šírenie inovácií. |
| --- | --- |

(21)

Prístup ku konvenčnému financovaniu je nad priemerom EÚ, no rizikové financovanie je menej rozvinuté. Financovanie vysokorizikových podnikov, najmä vo fáze vzniku a v neskoršej fáze vývoja, je aj naďalej nedostatočné. Hoci sa na trh uviedli niektoré úspešné inovačné iniciatívy, financovanie rizikového a vlastného kapitálu je aj naďalej veľmi nízke. Výskum a inovácie v Česku brzdí potreba systémovej reformy. Hoci súkromné investície do výskumu a vývoja naďalej stabilne rastú, do nehmotných aktív, ako napríklad do výskumu a vývoja, investujú výrazne viac veľké spoločnosti, ktoré zväčša patria zahraničným vlastníkom, než malé a stredné domáce firmy. Odvetvie stredne vyspelých a vyspelých technológií trpí nedostatkom zručností v dôsledku nízkeho počtu absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a nedostatočnej odbornej prípravy absolventov. Propagácia a podpora podnikania je zároveň naďalej nízka, čo bráni rastu produktivity. Vysoká miera roztrieštenosti vo výskumnom sektore má za následok, že financovanie výskumu a vývoja je príliš rozptýlené. Spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom sťažujú súčasné postupy hodnotenia kariéry výskumných pracovníkov. Užšia spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi, najmä prostredníctvom odčlenených podnikov (spin-offs), by mohla urýchliť transfer technológií a šírenie inovácií.

| (22) | Opatrenia na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 vyvinuli tlak na dodávateľské reťazce, pričom mnohé podniky neboli schopné fungovať a zároveň im chýbali likvidné rezervy. Najviac sú zasiahnuté automobilové odvetvie a sektor služieb. Činnosti dohľadu nad trhom sú rozdelené medzi príliš veľký počet orgánov a spolupráca a koordinácia nie sú optimálne. Záujem o oficiálne systémy poskytovania štátnych záruk spoločnostiam rýchlo prevýšil ponuku. Existuje priestor na zlepšenie koordinácie a zrýchlenie postupov nasmerovania podpory do spoločností. Niektoré zainteresované strany považujú opatrenia, ktoré české orgány prijali s cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19, za byrokratické a príliš pomalé na to, aby fungovali v reálnej ekonomike. Existuje priestor na lepšiu analýzu údajov potrebných na prijímanie rýchlych, informovaných a optimálnych rozhodnutí o cielených stratégiách a opatreniach týkajúcich sa oživenia hospodárstva. Rýchlo sa meniace právne predpisy a zložité administratívne postupy sú v podnikateľskom sektore vo všeobecnosti vnímané ako prekážky v investovaní. Administratívna záťaž je obzvlášť problematická pre startupy, a to pokiaľ ide o licencie a povolenia. Významnou prekážkou sú zdĺhavé a zložité postupy na získanie stavebného povolenia. Navrhované nové právne predpisy v oblasti stavebníctva sú terčom kritiky. V oblasti využívania digitálnych verejných služieb patrí Česko k najmenej pokrokovým členským štátom. Počet používateľov elektronickej verejnej správy je stále výrazne pod priemerom EÚ. Krajina uskutočňuje svoj plán elektronickej verejnej správy. Od roku 2020 má krajina novú „digitálnu ústavu“, ktorá poskytuje právo využívať takmer všetky verejné služby elektronicky najneskôr od roku 2025. Online riešenia však ponúka len relatívne malý počet obcí. Parlament v súčasnosti rokuje o zmene daňového kódexu, ktorej cieľom je zvýšiť digitalizáciu daňového systému, keďže miera elektronického podávania je v prípade niektorých daní naďalej pomerne nízka. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 vyvinuli tlak na dodávateľské reťazce, pričom mnohé podniky neboli schopné fungovať a zároveň im chýbali likvidné rezervy. Najviac sú zasiahnuté automobilové odvetvie a sektor služieb. Činnosti dohľadu nad trhom sú rozdelené medzi príliš veľký počet orgánov a spolupráca a koordinácia nie sú optimálne. Záujem o oficiálne systémy poskytovania štátnych záruk spoločnostiam rýchlo prevýšil ponuku. Existuje priestor na zlepšenie koordinácie a zrýchlenie postupov nasmerovania podpory do spoločností. Niektoré zainteresované strany považujú opatrenia, ktoré české orgány prijali s cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19, za byrokratické a príliš pomalé na to, aby fungovali v reálnej ekonomike. Existuje priestor na lepšiu analýzu údajov potrebných na prijímanie rýchlych, informovaných a optimálnych rozhodnutí o cielených stratégiách a opatreniach týkajúcich sa oživenia hospodárstva. Rýchlo sa meniace právne predpisy a zložité administratívne postupy sú v podnikateľskom sektore vo všeobecnosti vnímané ako prekážky v investovaní. Administratívna záťaž je obzvlášť problematická pre startupy, a to pokiaľ ide o licencie a povolenia. Významnou prekážkou sú zdĺhavé a zložité postupy na získanie stavebného povolenia. Navrhované nové právne predpisy v oblasti stavebníctva sú terčom kritiky. V oblasti využívania digitálnych verejných služieb patrí Česko k najmenej pokrokovým členským štátom. Počet používateľov elektronickej verejnej správy je stále výrazne pod priemerom EÚ. Krajina uskutočňuje svoj plán elektronickej verejnej správy. Od roku 2020 má krajina novú „digitálnu ústavu“, ktorá poskytuje právo využívať takmer všetky verejné služby elektronicky najneskôr od roku 2025. Online riešenia však ponúka len relatívne malý počet obcí. Parlament v súčasnosti rokuje o zmene daňového kódexu, ktorej cieľom je zvýšiť digitalizáciu daňového systému, keďže miera elektronického podávania je v prípade niektorých daní naďalej pomerne nízka.

| (23) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(23)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (24) | Výkonnosť českého verejného sektora a efektívnosť verejnej správy sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Podľa medzinárodných ukazovateľov dosahuje krajina pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prístup k informáciám verejnej správy pri tvorbe politiky. Menej pozitívne sú jej výsledky v oblasti profesionality štátnej služby, transparentnosti vlády a kontroly korupcie. Efektívnosť verejnej správy by sa zlepšila, ak by sa zlepšilo strategické plánovanie a spolupráca medzi ministerstvami a ak by miestne samosprávy boli menej roztrieštené. Rámec verejného obstarávania sa zlepšil, ale môže byť potrebné ďalšie dolaďovanie. Napriek miernemu zlepšeniu v oblasti korupcie tento fenomén v očiach podnikateľov stále vyvoláva obavy a môže ďalej sťažovať hospodársku činnosť. Stále sa čaká na prijatie niekoľkých protikorupčných opatrení vrátane zákona o lobingu či zákona o ochrane oznamovateľov. |
| --- | --- |

(24)

Výkonnosť českého verejného sektora a efektívnosť verejnej správy sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Podľa medzinárodných ukazovateľov dosahuje krajina pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prístup k informáciám verejnej správy pri tvorbe politiky. Menej pozitívne sú jej výsledky v oblasti profesionality štátnej služby, transparentnosti vlády a kontroly korupcie. Efektívnosť verejnej správy by sa zlepšila, ak by sa zlepšilo strategické plánovanie a spolupráca medzi ministerstvami a ak by miestne samosprávy boli menej roztrieštené. Rámec verejného obstarávania sa zlepšil, ale môže byť potrebné ďalšie dolaďovanie. Napriek miernemu zlepšeniu v oblasti korupcie tento fenomén v očiach podnikateľov stále vyvoláva obavy a môže ďalej sťažovať hospodársku činnosť. Stále sa čaká na prijatie niekoľkých protikorupčných opatrení vrátane zákona o lobingu či zákona o ochrane oznamovateľov.

| (25) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Česko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(25)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Česko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (26) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Česka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Česku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Česku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(26)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Česka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Česku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Česku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (27) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(27)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Česko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotníctva, posilniť dostupnosť zdravotníckych pracovníkov, primárnu starostlivosť a integráciu starostlivosti a zaviesť služby elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Podporovať zamestnanosť prostredníctvom aktívnych politík trhu práce, poskytovania zručností vrátane digitálnych zručností, ako aj prostredníctvom prístupu k digitálnemu vzdelávaniu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporovať malé a stredné podniky väčším využívaním finančných nástrojov na zabezpečenie podpory likvidity, znížením administratívnej záťaže a zlepšením elektronickej verejnej správy. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä vysokokapacitnú digitálnu infraštruktúru a technológie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj udržateľnú dopravnú infraštruktúru, a to aj v uhoľných regiónoch. Zabezpečiť prístup k finančným prostriedkom pre inovačné firmy a zlepšiť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 15.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/22

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020

(2020/C 282/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Dánsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Dánsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Dánsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Dánsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Dánsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 5. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(9)

Dánsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 5. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (10) | Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(10)

Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (11) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 3,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 33,2 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 40,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 3,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 33,2 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 40,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (12) | Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, dočasná kompenzácia fixných nákladov podnikov, systém dočasnej kompenzácie miezd a núdzová pomoc pre odvetvia v ťažkostiach. Dánsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú zhruba na 15 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad daňovej povinnosti z príjmov fyzických a právnických osôb a úverové záruky (3,7 % HDP). Hlavný rozdiel v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 spočíva v tom, že v konvergenčnom programe na rok 2020 sú zahrnuté očakávané budúce straty vyplývajúce zo štátnych záruk súvisiacich s pandémiou COVID-19 (0,5 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Dánsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(12)

Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, dočasná kompenzácia fixných nákladov podnikov, systém dočasnej kompenzácie miezd a núdzová pomoc pre odvetvia v ťažkostiach. Dánsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú zhruba na 15 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad daňovej povinnosti z príjmov fyzických a právnických osôb a úverové záruky (3,7 % HDP). Hlavný rozdiel v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 spočíva v tom, že v konvergenčnom programe na rok 2020 sú zahrnuté očakávané budúce straty vyplývajúce zo štátnych záruk súvisiacich s pandémiou COVID-19 (0,5 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Dánsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (13) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Dánska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,3 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(13)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Dánska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,3 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (14) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Dánsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(14)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Dánsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (15) | Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 Dánsko tvrdo postihla, dostala systém zdravotnej starostlivosti pod tlak a výrazne znížila hospodársku činnosť v určitých sektoroch. Dánsko včas zaviedlo opatrenia na zastavenie pandémie a posilnenie zdravotného systému vrátane ďalekosiahlych iniciatív na zmiernenie jej hospodárskych dôsledkov. Následný hospodársky pokles sa riešil sériou silných ekonomických a finančných opatrení zo strany vlády a centrálnej banky, ktoré zahŕňali napríklad aj priamu podporu, ktorá čiastočne pokryla fixné náklady a mzdové výdavky podnikov, odklady daňovej povinnosti a poskytnutie likvidity pre banky a firmy, programy úverovania a iné opatrenia menovej politiky. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Tieto opatrenia účinne zmiernili ekonomický šok z pandémie ochorenia COVID-19, nezabránili však značnej strate produkcie, veľkému počtu bankrotov a prípadov platobnej neschopnosti ani markantnému zvýšeniu nezamestnanosti a počtu osôb ohrozených chudobou, a to aj medzi osobami v zraniteľných situáciách (napr. osoby so zdravotným postihnutím). Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva mierne zvýšenie nezamestnanosti na úroveň približne 6,5 %, pričom v roku 2021 by mala klesnúť na úroveň pod 6 %. |
| --- | --- |

(15)

Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 Dánsko tvrdo postihla, dostala systém zdravotnej starostlivosti pod tlak a výrazne znížila hospodársku činnosť v určitých sektoroch. Dánsko včas zaviedlo opatrenia na zastavenie pandémie a posilnenie zdravotného systému vrátane ďalekosiahlych iniciatív na zmiernenie jej hospodárskych dôsledkov. Následný hospodársky pokles sa riešil sériou silných ekonomických a finančných opatrení zo strany vlády a centrálnej banky, ktoré zahŕňali napríklad aj priamu podporu, ktorá čiastočne pokryla fixné náklady a mzdové výdavky podnikov, odklady daňovej povinnosti a poskytnutie likvidity pre banky a firmy, programy úverovania a iné opatrenia menovej politiky. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Tieto opatrenia účinne zmiernili ekonomický šok z pandémie ochorenia COVID-19, nezabránili však značnej strate produkcie, veľkému počtu bankrotov a prípadov platobnej neschopnosti ani markantnému zvýšeniu nezamestnanosti a počtu osôb ohrozených chudobou, a to aj medzi osobami v zraniteľných situáciách (napr. osoby so zdravotným postihnutím). Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva mierne zvýšenie nezamestnanosti na úroveň približne 6,5 %, pričom v roku 2021 by mala klesnúť na úroveň pod 6 %.

| (16) | Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na pretrvávajúcu potrebu Dánska posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Jedným z problémov, ktorý vzbudzuje osobitné obavy, je nedostatok zdravotníckych pracovníkov a nedostatok špecializovaných lekárov a zdravotných sestier, napríklad v odbore intenzívnej starostlivosti (najmä anestéziologických sestier). Sústavné úsilie o riešenie tohto nedostatku pracovnej sily má kľúčový význam. V krátkodobom horizonte by sa Dánsko malo snažiť zabezpečiť dostupnosť kritických zdravotníckych pomôcok vrátane osobných ochranných prostriedkov pre zdravotníckych pracovníkov. Pokračuje výskum, ktorý sa zameriava nielen na vynájdenie antivirotickej liečby a vakcíny, ale aj lepších a rýchlejších testov. |
| --- | --- |

(16)

Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na pretrvávajúcu potrebu Dánska posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Jedným z problémov, ktorý vzbudzuje osobitné obavy, je nedostatok zdravotníckych pracovníkov a nedostatok špecializovaných lekárov a zdravotných sestier, napríklad v odbore intenzívnej starostlivosti (najmä anestéziologických sestier). Sústavné úsilie o riešenie tohto nedostatku pracovnej sily má kľúčový význam. V krátkodobom horizonte by sa Dánsko malo snažiť zabezpečiť dostupnosť kritických zdravotníckych pomôcok vrátane osobných ochranných prostriedkov pre zdravotníckych pracovníkov. Pokračuje výskum, ktorý sa zameriava nielen na vynájdenie antivirotickej liečby a vakcíny, ale aj lepších a rýchlejších testov.

| (17) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Dánsko dosahuje dobré výsledky v oblasti digitalizácie, ako dokazuje hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy od Európskej komisie. S cieľom udržať si toto silné postavenie v dlhodobom horizonte, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a využívať prínosy z digitálnej transformácie by však Dánsko potrebovalo investície do digitálnej infraštruktúry, ako aj do vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností. V dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú dôležité investície potrebné na úspešné riešenie transformácie v súvislosti so zmenou klímy a energetickej transformácie. Najväčšie investície si vyžaduje inštalácia nových kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ale významné investičné potreby sa zistili aj v domácnostiach (energetická efektívnosť a konverzia dodávok tepla), udržateľnej doprave, priemysle, ako aj v oblasti bioplynu a diaľkového vykurovania. Cieľom Dánska v oblasti klimatickej politiky je znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s rokom 1990 a najneskôr do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. Na to treba dosiahnuť zostupný trend spotreby energie, čo si vyžaduje investície riadené komplexným prístupom a zamerané na odvetvia, v ktorých sa rysujú obzvlášť sľubné úspory energie. Oživenie hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mohlo podporiť čo najskoršou realizáciou plánovaných ekologických investícií a presadzovaním ambicióznych investičných projektov v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry, ako napríklad v oblasti bývania, veternej energie na mori, energetickej konektivity a elektrifikácie železníc. Doprava je najväčším zdrojom emisií skleníkových plynov v Dánsku, takže ďalšie politické opatrenia v tejto oblasti sú zvlášť relevantné. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Dánsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Dánsko dosahuje dobré výsledky v oblasti digitalizácie, ako dokazuje hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy od Európskej komisie. S cieľom udržať si toto silné postavenie v dlhodobom horizonte, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a využívať prínosy z digitálnej transformácie by však Dánsko potrebovalo investície do digitálnej infraštruktúry, ako aj do vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností. V dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú dôležité investície potrebné na úspešné riešenie transformácie v súvislosti so zmenou klímy a energetickej transformácie. Najväčšie investície si vyžaduje inštalácia nových kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ale významné investičné potreby sa zistili aj v domácnostiach (energetická efektívnosť a konverzia dodávok tepla), udržateľnej doprave, priemysle, ako aj v oblasti bioplynu a diaľkového vykurovania. Cieľom Dánska v oblasti klimatickej politiky je znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s rokom 1990 a najneskôr do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. Na to treba dosiahnuť zostupný trend spotreby energie, čo si vyžaduje investície riadené komplexným prístupom a zamerané na odvetvia, v ktorých sa rysujú obzvlášť sľubné úspory energie. Oživenie hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mohlo podporiť čo najskoršou realizáciou plánovaných ekologických investícií a presadzovaním ambicióznych investičných projektov v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry, ako napríklad v oblasti bývania, veternej energie na mori, energetickej konektivity a elektrifikácie železníc. Doprava je najväčším zdrojom emisií skleníkových plynov v Dánsku, takže ďalšie politické opatrenia v tejto oblasti sú zvlášť relevantné. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Dánsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (18) | Celkové výdavky na výskum a vývoj sa v Dánsku nepremietli do vyššieho rastu produktivity. Chýba integrovaná stratégia v oblasti inovácií, v ktorej by sa jasne uvádzalo, čo chce Dánsko dosiahnuť v globálnom inovačnom prostredí. Výskumná a inovačná činnosť sa naďalej koncentruje okolo malého počtu veľkých firiem a nadácií, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví. Osem najväčších spoločností predstavuje takmer 40 % súkromných výdavkov na výskum a vývoj (oproti celosvetovému priemeru 19 %). Celkové výdavky na výskum a vývoj zostávajú vysoké, ale od roku 2009 klesol absolútny počet spoločností pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä preto, lebo menšie spoločnosti sa do výskumu a vývoja nezapájajú. V oblasti produktov alebo procesov zaviedlo inovácie len 33 % MSP. Možno je potrebné ďalšie politické úsilie o rozšírenie inovačnej základne s cieľom zahrnúť viac spoločností. Reakcia na meniace sa potreby zručností po pandémii ochorenia COVID-19, a to aj vzhľadom na budúce technologické zmeny, si vyžaduje udržateľné investície do systémov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a to aj prostredníctvom vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

(18)

Celkové výdavky na výskum a vývoj sa v Dánsku nepremietli do vyššieho rastu produktivity. Chýba integrovaná stratégia v oblasti inovácií, v ktorej by sa jasne uvádzalo, čo chce Dánsko dosiahnuť v globálnom inovačnom prostredí. Výskumná a inovačná činnosť sa naďalej koncentruje okolo malého počtu veľkých firiem a nadácií, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví. Osem najväčších spoločností predstavuje takmer 40 % súkromných výdavkov na výskum a vývoj (oproti celosvetovému priemeru 19 %). Celkové výdavky na výskum a vývoj zostávajú vysoké, ale od roku 2009 klesol absolútny počet spoločností pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä preto, lebo menšie spoločnosti sa do výskumu a vývoja nezapájajú. V oblasti produktov alebo procesov zaviedlo inovácie len 33 % MSP. Možno je potrebné ďalšie politické úsilie o rozšírenie inovačnej základne s cieľom zahrnúť viac spoločností. Reakcia na meniace sa potreby zručností po pandémii ochorenia COVID-19, a to aj vzhľadom na budúce technologické zmeny, si vyžaduje udržateľné investície do systémov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a to aj prostredníctvom vzdelávania dospelých.

| (19) | Dánsko podniklo kroky na posilnenie svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí. V roku 2019 boli prijaté nové právne predpisy a vnútroštátne orgány a regulačné orgány začali uplatňovať škálu opatrení na posilnenie preventívneho rámca Dánska v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Úrad pre finančný dohľad získal sankčné právomoci a vyšší rozpočet na posilnenie svojich kapacít na vykonávanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Personálne a finančne bola posilnená aj finančná spravodajská jednotka. Je nevyhnutné, aby sa posilnený rámec boja proti praniu špinavých peňazí premietol do účinného dohľadu a presadzovania predpisov. Orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí bude musieť v plnej miere uplatňovať najmä prístup založený na riziku. Posilnené kapacity finančnej spravodajskej jednotky budú musieť preukázať, že nedostatky, na ktoré upozornila správa dánskeho dvora audítorov, boli primerane vyriešené. |
| --- | --- |

(19)

Dánsko podniklo kroky na posilnenie svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí. V roku 2019 boli prijaté nové právne predpisy a vnútroštátne orgány a regulačné orgány začali uplatňovať škálu opatrení na posilnenie preventívneho rámca Dánska v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Úrad pre finančný dohľad získal sankčné právomoci a vyšší rozpočet na posilnenie svojich kapacít na vykonávanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Personálne a finančne bola posilnená aj finančná spravodajská jednotka. Je nevyhnutné, aby sa posilnený rámec boja proti praniu špinavých peňazí premietol do účinného dohľadu a presadzovania predpisov. Orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí bude musieť v plnej miere uplatňovať najmä prístup založený na riziku. Posilnené kapacity finančnej spravodajskej jednotky budú musieť preukázať, že nedostatky, na ktoré upozornila správa dánskeho dvora audítorov, boli primerane vyriešené.

| (20) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(20)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (21) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Dánsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(21)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Dánsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (22) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(22)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (23) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(23)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Zvýšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dostatočného počtu kritických zdravotníckych pomôcok a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, ako aj na výskum a inovácie. Podporiť integrovanú stratégiu v oblasti inovácií so širšou investičnou základňou. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 20.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/27

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2020

(2020/C 282/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Nemecku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä vysoké prebytky bežného účtu odrážajú utlmenie investícií v porovnaní s úsporami a majú cezhraničný presah. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Nemecku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä vysoké prebytky bežného účtu odrážajú utlmenie investícií v porovnaní s úsporami a majú cezhraničný presah.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobilo zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobilo zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Nemecku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Nemecku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Nemecku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Nemecku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Nemecko predložilo 20. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Nemecko predložilo 20. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,25 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 59,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 75,25 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,25 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 59,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 75,25 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

| (13) | Nemecko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 7,2 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí podpora likvidity pre spoločnosti, cielená pomoc pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby prostredníctvom grantov a úverov, ako aj jednoduchší prístup k režimom skráteného pracovného času, aby sa predišlo prepúšťaniu. Nemecko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 24,9 % HDP. Tieto opatrenia pozostávajú zo záruk za úvery, ktoré poskytuje najmä štátna rozvojová banka KfW, ako aj nový fond na stabilizáciu hospodárstva vytvorený v reakcii na pandémiu COVID-19. Na rozdiel od programu stability na rok 2020 sa v odhadoch Komisie odklady platby dane a rozpočtové kompenzácie za klesajúce daňové príjmy v dôsledku hospodárskeho poklesu nepovažujú za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Celkovo sú opatrenia, ktoré Nemecko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Nemecko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 7,2 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí podpora likvidity pre spoločnosti, cielená pomoc pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby prostredníctvom grantov a úverov, ako aj jednoduchší prístup k režimom skráteného pracovného času, aby sa predišlo prepúšťaniu. Nemecko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 24,9 % HDP. Tieto opatrenia pozostávajú zo záruk za úvery, ktoré poskytuje najmä štátna rozvojová banka KfW, ako aj nový fond na stabilizáciu hospodárstva vytvorený v reakcii na pandémiu COVID-19. Na rozdiel od programu stability na rok 2020 sa v odhadoch Komisie odklady platby dane a rozpočtové kompenzácie za klesajúce daňové príjmy v dôsledku hospodárskeho poklesu nepovažujú za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Celkovo sú opatrenia, ktoré Nemecko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Nemecka v roku 2020 na úrovni -7,0 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 71,8 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Nemecka v roku 2020 na úrovni -7,0 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 71,8 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Nemecko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Nemecko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (16) | Prvý prípad nákazy bol v Nemecku zaznamenaný 27. januára 2020 a v marci 2020 začal počet prípadov COVID-19 exponenciálne rásť. S cieľom zabrániť šíreniu vírusu nemecké orgány potom zareagovali prijatím opatrení na obmedzenie pohybu, ako napríklad zatvorením všetkých nie nevyhnutných maloobchodných prevádzok, reštaurácií, zábavných a kultúrnych ustanovizní, športových zariadení, škôl a univerzít. Zakázali sa všetky verejné zhromaždenia viac ako dvoch osôb a občania boli požiadaní, aby všetky spoločenské kontakty udržiavali na minimálnej úrovni. Výrobné odvetvia samé osebe nepodliehali opatreniam na obmedzenie pohybu. Veľké závody však boli niekoľko týždňov zatvorené v dôsledku narušenia zahraničného obchodu a priškrteného dopytu. Hospodársky výhľad sa výrazne zhoršil, pričom v prognóze Komisie z jari 2020 sa poukazuje na pokles HDP o 6,5 % v roku 2020. Hoci rozširovanie schém skráteného pracovného času (Kurzarbeit) pomáha spoločnostiam udržať si svojich pracovníkov, zdá sa, že zvyšovaniu nezamestnanosti sa nebude dať vyhnúť. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 3,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Prvý prípad nákazy bol v Nemecku zaznamenaný 27. januára 2020 a v marci 2020 začal počet prípadov COVID-19 exponenciálne rásť. S cieľom zabrániť šíreniu vírusu nemecké orgány potom zareagovali prijatím opatrení na obmedzenie pohybu, ako napríklad zatvorením všetkých nie nevyhnutných maloobchodných prevádzok, reštaurácií, zábavných a kultúrnych ustanovizní, športových zariadení, škôl a univerzít. Zakázali sa všetky verejné zhromaždenia viac ako dvoch osôb a občania boli požiadaní, aby všetky spoločenské kontakty udržiavali na minimálnej úrovni. Výrobné odvetvia samé osebe nepodliehali opatreniam na obmedzenie pohybu. Veľké závody však boli niekoľko týždňov zatvorené v dôsledku narušenia zahraničného obchodu a priškrteného dopytu. Hospodársky výhľad sa výrazne zhoršil, pričom v prognóze Komisie z jari 2020 sa poukazuje na pokles HDP o 6,5 % v roku 2020. Hoci rozširovanie schém skráteného pracovného času (Kurzarbeit) pomáha spoločnostiam udržať si svojich pracovníkov, zdá sa, že zvyšovaniu nezamestnanosti sa nebude dať vyhnúť. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 3,5 %.

| (17) | S cieľom zmierniť hospodárske dôsledky nemecká vláda reagovala rýchlo a prijala rozsiahle opatrenia. Malé podniky, samostatne zárobkovo činné osoby a externí pracovníci majú k dispozícii okamžitú pomoc (priame granty) v objeme až 50 miliárd EUR. Vláda prostredníctvom novovytvoreného fondu na stabilizáciu hospodárstva a verejnej rozvojovej banky KfW zväčšila objem úverov a prístup k týmto úverom pre podniky rôznej veľkosti, pričom záruky pokrývajú 80 – 90 % úverového rizika veriteľskej banky (v niektorých osobitných prípadoch až do výšky 100 %). Fond na stabilizáciu hospodárstva môže takisto podporiť veľké spoločnosti tým, že im dočasne poskytne dodatočný vlastný kapitál. S cieľom zvýšiť likviditu spoločností boli prijaté úpravy týkajúce sa odkladov platby dane, preddavkov a sankcií. Pravidlá týkajúce sa platobnej neschopnosti boli upravené tak, aby sa predišlo postupom technickej platobnej neschopnosti. Jednotlivé spolkové krajiny (Länder) dopĺňajú federálne opatrenia svojimi vlastnými programami podpory. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 pravdepodobne vyvinie ďalší tlak na ziskovosť nemeckého bankového sektora, ktorá je už aj tak nízka. Preto sa zdá, že v záujme zvýšenia ziskovosti a uvoľnenia finančných prostriedkov na investície v oblasti informačných technológií a tvorbu organického kapitálu je ďalšie znižovanie nákladov nemeckými bankami opodstatnené. V tejto súvislosti by takisto pomohla ďalšia konsolidácia. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zmierniť hospodárske dôsledky nemecká vláda reagovala rýchlo a prijala rozsiahle opatrenia. Malé podniky, samostatne zárobkovo činné osoby a externí pracovníci majú k dispozícii okamžitú pomoc (priame granty) v objeme až 50 miliárd EUR. Vláda prostredníctvom novovytvoreného fondu na stabilizáciu hospodárstva a verejnej rozvojovej banky KfW zväčšila objem úverov a prístup k týmto úverom pre podniky rôznej veľkosti, pričom záruky pokrývajú 80 – 90 % úverového rizika veriteľskej banky (v niektorých osobitných prípadoch až do výšky 100 %). Fond na stabilizáciu hospodárstva môže takisto podporiť veľké spoločnosti tým, že im dočasne poskytne dodatočný vlastný kapitál. S cieľom zvýšiť likviditu spoločností boli prijaté úpravy týkajúce sa odkladov platby dane, preddavkov a sankcií. Pravidlá týkajúce sa platobnej neschopnosti boli upravené tak, aby sa predišlo postupom technickej platobnej neschopnosti. Jednotlivé spolkové krajiny (Länder) dopĺňajú federálne opatrenia svojimi vlastnými programami podpory. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 pravdepodobne vyvinie ďalší tlak na ziskovosť nemeckého bankového sektora, ktorá je už aj tak nízka. Preto sa zdá, že v záujme zvýšenia ziskovosti a uvoľnenia finančných prostriedkov na investície v oblasti informačných technológií a tvorbu organického kapitálu je ďalšie znižovanie nákladov nemeckými bankami opodstatnené. V tejto súvislosti by takisto pomohla ďalšia konsolidácia.

| (18) | Po veľmi dobrom štarte na začiatku roka sa situácia na trhu práce zhoršila v dôsledku pandémie COVID-19 a súvisiacich opatrení na obmedzenie pohybu. S cieľom zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda poskytla značnú podporu prostredníctvom režimu skráteného pracovného času nazývaného „Kurzarbeit“. Zjednodušila podmienky využívania tohto režimu, retroaktívne ho rozšírila na dočasných agentúrnych pracovníkov a zvýšila? úroveň kompenzácie. Prispieva to k zachovaniu pracovných miest a ochrane príjmov domácností. Zamestnávatelia dostávajú finančnú pomoc tým, že za ušlý pracovný čas nemusia platiť príspevky na sociálne zabezpečenie. Zjednodušený prístup k podpore minimálneho príjmu (na základe knihy II nemeckého sociálneho zákonníka „Sozialgesetzbuch/SGB“) poskytuje úľavu pri stratách na príjmoch. Okrem toho sa rodiny s nízkymi príjmami podporujú prostredníctvom ľahšieho prístupu k prídavkom na dieťa. Okrem toho sú nájomníci, ktorí čelia strate príjmu, dočasne chránení pred núteným vysťahovaním. Hoci Nemecko dosiahlo dobré výsledky v rámci sociálneho prehľadu, o ktorý sa opiera Európsky pilier sociálnych práv, medzery v pokrytí obyvateľstva – ak sa ich nepodarí odstrániť – môžu viesť v kontexte súčasnej krízy k zníženiu príjmov zraniteľných skupín. |
| --- | --- |

(18)

Po veľmi dobrom štarte na začiatku roka sa situácia na trhu práce zhoršila v dôsledku pandémie COVID-19 a súvisiacich opatrení na obmedzenie pohybu. S cieľom zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda poskytla značnú podporu prostredníctvom režimu skráteného pracovného času nazývaného „Kurzarbeit“. Zjednodušila podmienky využívania tohto režimu, retroaktívne ho rozšírila na dočasných agentúrnych pracovníkov a zvýšila? úroveň kompenzácie. Prispieva to k zachovaniu pracovných miest a ochrane príjmov domácností. Zamestnávatelia dostávajú finančnú pomoc tým, že za ušlý pracovný čas nemusia platiť príspevky na sociálne zabezpečenie. Zjednodušený prístup k podpore minimálneho príjmu (na základe knihy II nemeckého sociálneho zákonníka „Sozialgesetzbuch/SGB“) poskytuje úľavu pri stratách na príjmoch. Okrem toho sa rodiny s nízkymi príjmami podporujú prostredníctvom ľahšieho prístupu k prídavkom na dieťa. Okrem toho sú nájomníci, ktorí čelia strate príjmu, dočasne chránení pred núteným vysťahovaním. Hoci Nemecko dosiahlo dobré výsledky v rámci sociálneho prehľadu, o ktorý sa opiera Európsky pilier sociálnych práv, medzery v pokrytí obyvateľstva – ak sa ich nepodarí odstrániť – môžu viesť v kontexte súčasnej krízy k zníženiu príjmov zraniteľných skupín.

| (19) | Pri riešení zdravotných dôsledkov Nemecko využilo svoj systém všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ktorý zabezpečuje prístup k starostlivosti vysokej kvality, a podarilo sa mu rýchlo zvýšiť svoje kapacity v oblasti testovania a intenzívnej starostlivosti. Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukazuje na pretrvávajúcu potrebu posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Problémom je aj naďalej dostupnosť zdravotného ošetrujúceho personálu a atraktívnosť profesie zdravotnej sestry. Napriek pomerne vysokému počtu zdravotných sestier na obyvateľa nemocnice čoraz viac vykazujú neobsadené miesta zdravotných sestier. Pomocou digitálnych nástrojov by sa takisto dala zlepšiť a podporiť koordinácia medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v oblasti primárnej a nemocničnej starostlivosti a medzi zdravotnou a sociálnou starostlivosťou. Rýchlejším tempom sa zavádza infraštruktúra v oblasti elektronického zdravotníctva, ale využívanie služieb elektronického zdravotníctva a elektronickej starostlivosti, elektronických lekárskych predpisov a výmeny zdravotných údajov je aj naďalej výrazne pod priemerom Únie. Nový zákon prijatý v marci 2020 pomáha zmierniť hospodárske dôsledky spôsobené ochorením COVID-19 v prvom rade pre nemocnice a lekárov pôsobiacich v súkromnej praxi. Napriek tomu sa bude musieť zabezpečiť dlhodobé financovanie zdravotníckych zariadení, aby sa zachovala starostlivosť vo všetkých oblastiach, keďže v dôsledku odkladu nekritických chirurgických zákrokov a liečby klesajú príjmy zdravotníckych zariadení a dostupné zdroje sa využívajú na nákup prioritných testov a vybavenia. Nemecko, ktoré disponuje silnou výskumnou základňou, má kapacity na to, aby sa podieľalo na osobitných opatreniach v oblasti výskumu a inovácií s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 vrátane vývoja vakcín a terapeutík a budovania výskumnej siete s cieľom previazať a posilniť výskumné činnosti nemeckých lekárskych fakúlt, a aby poskytlo podporu Koalícii pre inovácie v oblasti pripravenosti na epidémie. |
| --- | --- |

(19)

Pri riešení zdravotných dôsledkov Nemecko využilo svoj systém všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ktorý zabezpečuje prístup k starostlivosti vysokej kvality, a podarilo sa mu rýchlo zvýšiť svoje kapacity v oblasti testovania a intenzívnej starostlivosti. Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukazuje na pretrvávajúcu potrebu posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Problémom je aj naďalej dostupnosť zdravotného ošetrujúceho personálu a atraktívnosť profesie zdravotnej sestry. Napriek pomerne vysokému počtu zdravotných sestier na obyvateľa nemocnice čoraz viac vykazujú neobsadené miesta zdravotných sestier. Pomocou digitálnych nástrojov by sa takisto dala zlepšiť a podporiť koordinácia medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v oblasti primárnej a nemocničnej starostlivosti a medzi zdravotnou a sociálnou starostlivosťou. Rýchlejším tempom sa zavádza infraštruktúra v oblasti elektronického zdravotníctva, ale využívanie služieb elektronického zdravotníctva a elektronickej starostlivosti, elektronických lekárskych predpisov a výmeny zdravotných údajov je aj naďalej výrazne pod priemerom Únie. Nový zákon prijatý v marci 2020 pomáha zmierniť hospodárske dôsledky spôsobené ochorením COVID-19 v prvom rade pre nemocnice a lekárov pôsobiacich v súkromnej praxi. Napriek tomu sa bude musieť zabezpečiť dlhodobé financovanie zdravotníckych zariadení, aby sa zachovala starostlivosť vo všetkých oblastiach, keďže v dôsledku odkladu nekritických chirurgických zákrokov a liečby klesajú príjmy zdravotníckych zariadení a dostupné zdroje sa využívajú na nákup prioritných testov a vybavenia. Nemecko, ktoré disponuje silnou výskumnou základňou, má kapacity na to, aby sa podieľalo na osobitných opatreniach v oblasti výskumu a inovácií s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 vrátane vývoja vakcín a terapeutík a budovania výskumnej siete s cieľom previazať a posilniť výskumné činnosti nemeckých lekárskych fakúlt, a aby poskytlo podporu Koalícii pre inovácie v oblasti pripravenosti na epidémie.

| (20) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora. Hoci sa verejné a súkromné investície v roku 2019 naďalej výrazne zvyšovali, za investičnými potrebami zaostávali. Verejné investície sú nižšie ako miera reprodukcie na komunálnej úrovni, kde sa objem nahromadených nerealizovaných investícií síce znížil, ostáva však naďalej vysoký na úrovni 4,0 % HDP a jeho znižovanie stále brzdia kapacitné a plánovacie obmedzenia. Už plánované investície do zelených technológií a energie možno prednostne realizovať, napríklad projekty zamerané na obnovu budov a obnoviteľné zdroje energie. Splnenie krátkodobých a strednodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie a cieľov v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 zostáva výzvou, a to aj napriek nedávno prijatým iniciatívam. Platí to aj pre environmentálne ciele a ciele v oblasti energetickej efektívnosti, keďže cenové stimuly, najmä nízke ceny ropy v dôsledku súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, odrádzajú od správania, ktoré je šetrné ku klíme a k životnému prostrediu. Prechod Nemecka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti, obehového hospodárstva a udržateľnej dopravy. Spolkový kontrolný úrad Nemecka okrem toho kritizoval nákladovú efektívnosť opatrení súvisiacich s prechodom na ekologickú energiu. Aby sa využili výhody plne integrovaného systému energie z udržateľných zdrojov s konzistentnými cenovými signálmi, treba vynaložiť väčšie úsilie a trvalé investície do energetických sietí. Ekologickú mobilitu možno podporiť vhodnými regulačnými opatreniami a rozsiahlejšími a rýchlejšími investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry a riešení v oblasti čistej mobility. Dodatočné investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné na podporu oživenia vedúceho k udržateľnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu. Výdavky na vzdelávanie a výskum sa v roku 2017 mierne zvýšili z 9,2 % na úroveň 9,31 % HDP v roku 2018, takže nedosiahli predchádzajúci národný cieľ na úrovni 10 %. Súkromné investície v oblasti výskumu a vývoja sa čoraz viac sústreďujú vo veľkých podnikoch. Napriek politickým opatreniam je ponuka bývania naďalej výrazne pod ročným cieľom v oblasti bytovej výstavby, ktorým je postavenie 375 000 nových bytov v rokoch 2017 až 2021. Politiky, ktoré podporujú investície do výstavby nových bytov, by túto nerovnováhu riešili a zlepšili by cenovú dostupnosť bývania. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Nemecku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Nemecku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora. Hoci sa verejné a súkromné investície v roku 2019 naďalej výrazne zvyšovali, za investičnými potrebami zaostávali. Verejné investície sú nižšie ako miera reprodukcie na komunálnej úrovni, kde sa objem nahromadených nerealizovaných investícií síce znížil, ostáva však naďalej vysoký na úrovni 4,0 % HDP a jeho znižovanie stále brzdia kapacitné a plánovacie obmedzenia. Už plánované investície do zelených technológií a energie možno prednostne realizovať, napríklad projekty zamerané na obnovu budov a obnoviteľné zdroje energie. Splnenie krátkodobých a strednodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie a cieľov v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 zostáva výzvou, a to aj napriek nedávno prijatým iniciatívam. Platí to aj pre environmentálne ciele a ciele v oblasti energetickej efektívnosti, keďže cenové stimuly, najmä nízke ceny ropy v dôsledku súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, odrádzajú od správania, ktoré je šetrné ku klíme a k životnému prostrediu. Prechod Nemecka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti, obehového hospodárstva a udržateľnej dopravy. Spolkový kontrolný úrad Nemecka okrem toho kritizoval nákladovú efektívnosť opatrení súvisiacich s prechodom na ekologickú energiu. Aby sa využili výhody plne integrovaného systému energie z udržateľných zdrojov s konzistentnými cenovými signálmi, treba vynaložiť väčšie úsilie a trvalé investície do energetických sietí. Ekologickú mobilitu možno podporiť vhodnými regulačnými opatreniami a rozsiahlejšími a rýchlejšími investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry a riešení v oblasti čistej mobility. Dodatočné investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné na podporu oživenia vedúceho k udržateľnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu. Výdavky na vzdelávanie a výskum sa v roku 2017 mierne zvýšili z 9,2 % na úroveň 9,31 % HDP v roku 2018, takže nedosiahli predchádzajúci národný cieľ na úrovni 10 %. Súkromné investície v oblasti výskumu a vývoja sa čoraz viac sústreďujú vo veľkých podnikoch. Napriek politickým opatreniam je ponuka bývania naďalej výrazne pod ročným cieľom v oblasti bytovej výstavby, ktorým je postavenie 375 000 nových bytov v rokoch 2017 až 2021. Politiky, ktoré podporujú investície do výstavby nových bytov, by túto nerovnováhu riešili a zlepšili by cenovú dostupnosť bývania. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Nemecku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Nemecku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (21) | Moderná digitálna infraštruktúra a digitálne služby majú kľúčový význam, keď je mobilita obmedzená. Investície do digitálnej infraštruktúry a verejných služieb môžu podporiť oživenie hospodárstva a pomôcť Nemecku znížiť naďalej výrazné zaostávanie oproti iným krajinám, pokiaľ ide o pokrytie sieťami s veľmi vysokou kapacitou. V Nemecku bolo toto pokrytie v roku 2019 na úrovni 32,7 % – na porovnanie bol priemer Únie na úrovni 44 %, zatiaľ čo pokrytie pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu bolo na úrovni 10,5 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 33,5 %. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa zvýraznila dôležitosť prepojených digitálnych služieb. Nedostatky v oblasti prepojiteľnosti môžu byť jedným z hlavných faktorov, ktorý brzdí investície v oblasti digitalizácie, najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP), ktoré sú naďalej pomalé pri začleňovaní digitálnych technológií. Spomedzi členských štátov Nemecko naďalej zaostáva v digitálnych verejných službách, a to aj napriek zlepšeniu týchto služieb pre podniky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a širokou verejnosťou je však na veľmi nízkej úrovni. Vykonávanie zákona o online prístupe postupuje pomaly a pre všetkých 575 služieb bude výzvou, aby cieľ digitalizácie splnili do konca roka 2022. Aby sa dosiahlo výraznejšie zlepšenie v oblasti digitálnej verejnej správy, tento zákon by mali vykonávať všetky zúčastnené verejné orgány – spolkové, krajinské a miestne orgány. |
| --- | --- |

(21)

Moderná digitálna infraštruktúra a digitálne služby majú kľúčový význam, keď je mobilita obmedzená. Investície do digitálnej infraštruktúry a verejných služieb môžu podporiť oživenie hospodárstva a pomôcť Nemecku znížiť naďalej výrazné zaostávanie oproti iným krajinám, pokiaľ ide o pokrytie sieťami s veľmi vysokou kapacitou. V Nemecku bolo toto pokrytie v roku 2019 na úrovni 32,7 % – na porovnanie bol priemer Únie na úrovni 44 %, zatiaľ čo pokrytie pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu bolo na úrovni 10,5 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 33,5 %. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa zvýraznila dôležitosť prepojených digitálnych služieb. Nedostatky v oblasti prepojiteľnosti môžu byť jedným z hlavných faktorov, ktorý brzdí investície v oblasti digitalizácie, najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP), ktoré sú naďalej pomalé pri začleňovaní digitálnych technológií. Spomedzi členských štátov Nemecko naďalej zaostáva v digitálnych verejných službách, a to aj napriek zlepšeniu týchto služieb pre podniky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a širokou verejnosťou je však na veľmi nízkej úrovni. Vykonávanie zákona o online prístupe postupuje pomaly a pre všetkých 575 služieb bude výzvou, aby cieľ digitalizácie splnili do konca roka 2022. Aby sa dosiahlo výraznejšie zlepšenie v oblasti digitálnej verejnej správy, tento zákon by mali vykonávať všetky zúčastnené verejné orgány – spolkové, krajinské a miestne orgány.

| (22) | Je dôležité, aby sa v záujme vykonávania podporných a ďalších opatrení regulačné a administratívne zaťaženie zachovalo na nízkej úrovni. Pokiaľ ide o prístup k podporným opatreniam, udržaním administratívnej záťaže na minimálnej úrovni by sa malo zabezpečiť, aby menšie podniky dostali rovnakú podporu od sprostredkovateľov ako väčšie podniky. Dodatočná pomoc malým a stredným podnikom sa môže zabezpečiť všeobecne znížením ďalšieho administratívneho zaťaženia, t. j. nad rámec podporných opatrení, napríklad uplatnením flexibility v prípade menej podstatných byrokratických postupov. |
| --- | --- |

(22)

Je dôležité, aby sa v záujme vykonávania podporných a ďalších opatrení regulačné a administratívne zaťaženie zachovalo na nízkej úrovni. Pokiaľ ide o prístup k podporným opatreniam, udržaním administratívnej záťaže na minimálnej úrovni by sa malo zabezpečiť, aby menšie podniky dostali rovnakú podporu od sprostredkovateľov ako väčšie podniky. Dodatočná pomoc malým a stredným podnikom sa môže zabezpečiť všeobecne znížením ďalšieho administratívneho zaťaženia, t. j. nad rámec podporných opatrení, napríklad uplatnením flexibility v prípade menej podstatných byrokratických postupov.

| (23) | Už pred vznikom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prechádzal trh práce vďaka technologickému pokroku transformáciou, čo si vyžaduje väčší objem financovania do vzdelávania a odbornej prípravy vrátane rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností, ako aj zlepšovania digitálnych zručností. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa táto potreba stala naliehavejšou, najmä pokiaľ ide o pracovníkov zamestnaných v odvetviach, ktoré môžu byť dlhšie zasiahnuté sociálnym odstupom, alebo pracovníkov ohrozených stratou zamestnania. Náhly posun k viac digitalizovanej spoločnosti a domácemu vzdelávaniu môžu predstavovať osobitnú výzvu pre zraniteľných žiakov a študentov, ktorí doma nemajú prístup k digitálnym riešeniam a podpore. Platí to aj pre študentov so zdravotným postihnutím. Osobitne sa treba postarať o to, aby sa zabezpečilo, že všetci žiaci a študenti získajú kľúčové zručnosti stanovené v učebnom pláne, a aby mesiace narušenia výuky v dôsledku ochorenia COVID-19 nespôsobili znevýhodnenie na celý život. Existujúce nerovnosti v základných zručnostiach, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa mohli prehĺbiť. Kríza poukázala na dôležitosť ďalšieho rozvíjania systému vzdelávania, aby sa podporilo inteligentné a inkluzívne oživenie a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii. |
| --- | --- |

(23)

Už pred vznikom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prechádzal trh práce vďaka technologickému pokroku transformáciou, čo si vyžaduje väčší objem financovania do vzdelávania a odbornej prípravy vrátane rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností, ako aj zlepšovania digitálnych zručností. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa táto potreba stala naliehavejšou, najmä pokiaľ ide o pracovníkov zamestnaných v odvetviach, ktoré môžu byť dlhšie zasiahnuté sociálnym odstupom, alebo pracovníkov ohrozených stratou zamestnania. Náhly posun k viac digitalizovanej spoločnosti a domácemu vzdelávaniu môžu predstavovať osobitnú výzvu pre zraniteľných žiakov a študentov, ktorí doma nemajú prístup k digitálnym riešeniam a podpore. Platí to aj pre študentov so zdravotným postihnutím. Osobitne sa treba postarať o to, aby sa zabezpečilo, že všetci žiaci a študenti získajú kľúčové zručnosti stanovené v učebnom pláne, a aby mesiace narušenia výuky v dôsledku ochorenia COVID-19 nespôsobili znevýhodnenie na celý život. Existujúce nerovnosti v základných zručnostiach, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa mohli prehĺbiť. Kríza poukázala na dôležitosť ďalšieho rozvíjania systému vzdelávania, aby sa podporilo inteligentné a inkluzívne oživenie a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii.

| (24) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(24)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (25) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Nemecko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(25)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Nemecko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (26) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(26)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (27) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie poskytnutím vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(27)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie poskytnutím vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (28) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(28)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (29) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v nižšie uvedenom odporúčaní 2, |
| --- | --- |

(29)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v nižšie uvedenom odporúčaní 2,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Mobilizovať primerané zdroje a posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj využívaním služieb elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä do udržateľnej dopravy, čistých, účinných a integrovaných energetických systémov, digitálnej infraštruktúry a digitálnych zručností, bytovej výstavby, vzdelávania a výskumu a inovácií. Zlepšiť digitálne verejné služby na všetkých úrovniach a podporiť digitalizáciu v MSP. Znížiť regulačné a administratívne zaťaženie podnikov. |
| --- | --- |

2.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 24.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/33

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020

(2020/C 282/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Estónsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Estónsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Estónsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Estónsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Estónsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Estónsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Estónsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Estónsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Rada v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala 13. júla 2018 (7), odporučila Estónsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené. |
| --- | --- |

(11)

Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Rada v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala 13. júla 2018 (7), odporučila Estónsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,8 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 8,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 21,9 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,8 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 8,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 21,9 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | V reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Estónsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, dočasné mzdové dotácie a vyššie verejné investície. Estónsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky za úvery a úvery pre podniky až do výšky 8,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Estónsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

V reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Estónsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, dočasné mzdové dotácie a vyššie verejné investície. Estónsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky za úvery a úvery pre podniky až do výšky 8,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Estónsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Estónska v roku 2020 na úrovni –8,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP a v roku 2021 dosiahne 22,6 % HDP. Komisia vo svojej prognóze z jari 2020 predpokladá nižší deficit verejných financií na rok 2020, než sa uvádza v programe stability na rok 2020, čo odráža rozdiely v makroekonomických prognózach. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Estónska v roku 2020 na úrovni –8,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP a v roku 2021 dosiahne 22,6 % HDP. Komisia vo svojej prognóze z jari 2020 predpokladá nižší deficit verejných financií na rok 2020, než sa uvádza v programe stability na rok 2020, čo odráža rozdiely v makroekonomických prognózach.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Estónsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Estónsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (16) | Estónska vláda vyhlásila medzi 12. marcom 2020 a 17. májom 2020 v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 núdzovú situáciu. Cieľom okamžitej reakcie vlády bolo zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu a zabezpečiť fungovanie estónskeho hospodárstva v čo najväčšej miere. Obmedzenia týkajúce sa zastavenia šírenia pandémie mali vážny vplyv na hospodárstvo. Od vyhlásenia núdzovej situácie sa počet evidovaných nezamestnaných zvýšil o 35 %. Najväčší počet novo nezamestnaných osôb bol zaznamenaný v odvetviach, ako je maloobchod a poskytovanie zákazníckych služieb, stavebníctvo, catering, ubytovanie a riadenie podujatí. Očakáva sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2020 zvýši na úroveň 9,2 % a v roku 2021 klesne na úroveň 6,5 %. Estónsky parlament schválil 15. apríla 2020 doplňujúci rozpočet na rok 2020. Zaviedli sa nové opatrenia zamerané na zachovanie pracovných miest, zabránenie masovému prepúšťaniu a zabezpečenie likvidity podnikov. Rozpočet obsahuje širokú škálu opatrení vrátane podpory sektoru zdravotnej starostlivosti, obcí, niektorých investičných programov a necielenej podpory likvidity pre spoločnosti (ako sú záručné schémy a odklady platieb daní). Niektoré osobitné opatrenia sú určené pre mikropodniky a odvetvie cestovného ruchu vrátane niektorých cielených opatrení pre najviac postihnuté regióny. Zaviedli sa dodatočné daňové opatrenia, ako napríklad dočasné zníženie spotrebných daní na motorovú naftu, zemný plyn a elektrickú energiu. V balíku opatrení sa predpokladá dočasné pozastavenie štátnych príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému. |
| --- | --- |

(16)

Estónska vláda vyhlásila medzi 12. marcom 2020 a 17. májom 2020 v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 núdzovú situáciu. Cieľom okamžitej reakcie vlády bolo zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu a zabezpečiť fungovanie estónskeho hospodárstva v čo najväčšej miere. Obmedzenia týkajúce sa zastavenia šírenia pandémie mali vážny vplyv na hospodárstvo. Od vyhlásenia núdzovej situácie sa počet evidovaných nezamestnaných zvýšil o 35 %. Najväčší počet novo nezamestnaných osôb bol zaznamenaný v odvetviach, ako je maloobchod a poskytovanie zákazníckych služieb, stavebníctvo, catering, ubytovanie a riadenie podujatí. Očakáva sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2020 zvýši na úroveň 9,2 % a v roku 2021 klesne na úroveň 6,5 %. Estónsky parlament schválil 15. apríla 2020 doplňujúci rozpočet na rok 2020. Zaviedli sa nové opatrenia zamerané na zachovanie pracovných miest, zabránenie masovému prepúšťaniu a zabezpečenie likvidity podnikov. Rozpočet obsahuje širokú škálu opatrení vrátane podpory sektoru zdravotnej starostlivosti, obcí, niektorých investičných programov a necielenej podpory likvidity pre spoločnosti (ako sú záručné schémy a odklady platieb daní). Niektoré osobitné opatrenia sú určené pre mikropodniky a odvetvie cestovného ruchu vrátane niektorých cielených opatrení pre najviac postihnuté regióny. Zaviedli sa dodatočné daňové opatrenia, ako napríklad dočasné zníženie spotrebných daní na motorovú naftu, zemný plyn a elektrickú energiu. V balíku opatrení sa predpokladá dočasné pozastavenie štátnych príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému.

| (17) | Estónsko prijalo významné opatrenia s cieľom zamedziť šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho vplyvu na zdravie. Pandémia COVID-19 však odhalila niektoré štrukturálne nedostatky v systéme zdravotnej starostlivosti týkajúce sa obmedzených disponibilných finančných a ľudských zdrojov. Odolnosť systému bola oslabená nedostatkom zdravotníckych pracovníkov a nerovným prístupom k primárnej starostlivosti, ako aj slabou dostupnosťou kritického zdravotníckeho materiálu. Estónsko takisto čelí výzve, ako realizovať odkladané a nedostupné liečby spôsobené núdzovou situáciou. Navyše subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti v Estónsku mali ešte pred vypuknutím pandémie COVID-19 jednu z najvyšších hodnôt v Únii z dôvodu dlhých čakacích lehôt v prípade primárnej aj špecializovanej starostlivosti. Tieto faktory a riziká spojené so životným štýlom pomáhajú vysvetliť zlý zdravotný stav obyvateľstva. Zlepšenie prístupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti sú predpokladmi na zabezpečenie účinnej reakcie na šírenie pandémie a riešenie výziev spojených so zdravotným stavom obyvateľstva. |
| --- | --- |

(17)

Estónsko prijalo významné opatrenia s cieľom zamedziť šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho vplyvu na zdravie. Pandémia COVID-19 však odhalila niektoré štrukturálne nedostatky v systéme zdravotnej starostlivosti týkajúce sa obmedzených disponibilných finančných a ľudských zdrojov. Odolnosť systému bola oslabená nedostatkom zdravotníckych pracovníkov a nerovným prístupom k primárnej starostlivosti, ako aj slabou dostupnosťou kritického zdravotníckeho materiálu. Estónsko takisto čelí výzve, ako realizovať odkladané a nedostupné liečby spôsobené núdzovou situáciou. Navyše subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti v Estónsku mali ešte pred vypuknutím pandémie COVID-19 jednu z najvyšších hodnôt v Únii z dôvodu dlhých čakacích lehôt v prípade primárnej aj špecializovanej starostlivosti. Tieto faktory a riziká spojené so životným štýlom pomáhajú vysvetliť zlý zdravotný stav obyvateľstva. Zlepšenie prístupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti sú predpokladmi na zabezpečenie účinnej reakcie na šírenie pandémie a riešenie výziev spojených so zdravotným stavom obyvateľstva.

| (18) | Zlepšenie primeranosti záchrannej sociálnej siete je v Estónsku dlhodobou výzvou. Dokonca aj pred najnovšou krízou boli dávky sociálneho zabezpečenia v Estónsku vyhodnotené ako menej účinné, než je priemer EÚ pri znižovaní výskytu chudoby. Okrem toho existujú nedostatky v rozsahu systému dávok v nezamestnanosti pre osoby v neštandardných formách zamestnania a pre osoby s krátkymi obdobiami zamestnanosti. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy by mohol v kombinácii s nedostatočným rozsahom systému dávok v nezamestnanosti zvýšiť chudobu, najmä pokiaľ ide o domácnosti nezamestnaných osôb. Estónsko zaviedlo dočasný režim skráteného pracovného času ako osobitnú subvenciu pre dotknuté spoločnosti, aby mohli udržať zamestnanosť. Toto opatrenie je obmedzené na dva mesiace, čo nemusí stačiť na zmiernenie vplyvu krízy, keďže ťažkosti môžu trvať dlhšie a zasiahnuť niektoré hospodárske odvetvia s oneskorením. Pandémia COVID-19 zhoršila ťažkosti pri poskytovaní cenovo prijateľných a dostupných sociálnych služieb vrátane služieb dlhodobej starostlivosti, najmä pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s nízkymi príjmami. Zachovanie plánu na rozvoj integrovaného poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb by pomohlo riešiť tieto výzvy. Je dôležité zabezpečiť zmysluplné a včasné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou a oživením a zároveň posilniť ich kapacitu na to. |
| --- | --- |

(18)

Zlepšenie primeranosti záchrannej sociálnej siete je v Estónsku dlhodobou výzvou. Dokonca aj pred najnovšou krízou boli dávky sociálneho zabezpečenia v Estónsku vyhodnotené ako menej účinné, než je priemer EÚ pri znižovaní výskytu chudoby. Okrem toho existujú nedostatky v rozsahu systému dávok v nezamestnanosti pre osoby v neštandardných formách zamestnania a pre osoby s krátkymi obdobiami zamestnanosti. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy by mohol v kombinácii s nedostatočným rozsahom systému dávok v nezamestnanosti zvýšiť chudobu, najmä pokiaľ ide o domácnosti nezamestnaných osôb. Estónsko zaviedlo dočasný režim skráteného pracovného času ako osobitnú subvenciu pre dotknuté spoločnosti, aby mohli udržať zamestnanosť. Toto opatrenie je obmedzené na dva mesiace, čo nemusí stačiť na zmiernenie vplyvu krízy, keďže ťažkosti môžu trvať dlhšie a zasiahnuť niektoré hospodárske odvetvia s oneskorením. Pandémia COVID-19 zhoršila ťažkosti pri poskytovaní cenovo prijateľných a dostupných sociálnych služieb vrátane služieb dlhodobej starostlivosti, najmä pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s nízkymi príjmami. Zachovanie plánu na rozvoj integrovaného poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb by pomohlo riešiť tieto výzvy. Je dôležité zabezpečiť zmysluplné a včasné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou a oživením a zároveň posilniť ich kapacitu na to.

| (19) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 postihla estónske spoločnosti v mnohých odvetviach, najviac však zasiahla malé a stredné podniky (MSP). Negatívny vplyv na hospodárske činnosti bol spôsobený nielen obmedzeniami, ale aj klesajúcim dopytom na vývozných trhoch a narušeniami globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenia na podporu likvidity, ktoré prijala vláda, sú navrhnuté s cieľom pomôcť zmierniť vplyv, ale ich rýchle a účinné vykonávanie bude kľúčové pre podporu životaschopných podnikov vo všetkých postihnutých odvetviach, pričom sa musí zachovať odolnosť bankového sektora. Zlepšiť peňažný tok MSP môžu pomôcť aj odklady platieb daní, ako aj úverové prázdniny. Proces oživenia bude navyše závisieť od presnosti zamerania investícií. Súčasná kríza ozrejmila význam digitálnych a inovatívnych riešení pri udržiavaní chodu hospodárstva. Zatiaľ čo elektronická verejná správa funguje dobre, ďalšia digitalizácia MSP by zvýšila ich odolnosť a prispela by k urýchleniu oživenia, čo by v strednodobom horizonte prinieslo nárast produktivity. V posledných rokoch bolo hospodárstvo ako celok čoraz viac digitalizované. Zavádzanie informačných a komunikačných technológií vo výrobe je však zatiaľ pomalé. Zatiaľ čo celková inovačná výkonnosť Estónska sa v roku 2019 zlepšila, úroveň inovačnej kapacity a činností založených na výskume je v podnikateľskom sektore naďalej nízka. Inovácie založené na výskume a zavádzanie inovačných riešení v podnikoch by mohli zlepšiť konkurenčné postavenie krajiny a povzbudiť hospodársky rast. S cieľom pomôcť spoločnostiam prekonať krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 bude dôležité zabezpečiť dobrý prístup k finančným prostriedkom vrátane kapitálového financovania startupov. |
| --- | --- |

(19)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 postihla estónske spoločnosti v mnohých odvetviach, najviac však zasiahla malé a stredné podniky (MSP). Negatívny vplyv na hospodárske činnosti bol spôsobený nielen obmedzeniami, ale aj klesajúcim dopytom na vývozných trhoch a narušeniami globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenia na podporu likvidity, ktoré prijala vláda, sú navrhnuté s cieľom pomôcť zmierniť vplyv, ale ich rýchle a účinné vykonávanie bude kľúčové pre podporu životaschopných podnikov vo všetkých postihnutých odvetviach, pričom sa musí zachovať odolnosť bankového sektora. Zlepšiť peňažný tok MSP môžu pomôcť aj odklady platieb daní, ako aj úverové prázdniny. Proces oživenia bude navyše závisieť od presnosti zamerania investícií. Súčasná kríza ozrejmila význam digitálnych a inovatívnych riešení pri udržiavaní chodu hospodárstva. Zatiaľ čo elektronická verejná správa funguje dobre, ďalšia digitalizácia MSP by zvýšila ich odolnosť a prispela by k urýchleniu oživenia, čo by v strednodobom horizonte prinieslo nárast produktivity. V posledných rokoch bolo hospodárstvo ako celok čoraz viac digitalizované. Zavádzanie informačných a komunikačných technológií vo výrobe je však zatiaľ pomalé. Zatiaľ čo celková inovačná výkonnosť Estónska sa v roku 2019 zlepšila, úroveň inovačnej kapacity a činností založených na výskume je v podnikateľskom sektore naďalej nízka. Inovácie založené na výskume a zavádzanie inovačných riešení v podnikoch by mohli zlepšiť konkurenčné postavenie krajiny a povzbudiť hospodársky rast. S cieľom pomôcť spoločnostiam prekonať krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 bude dôležité zabezpečiť dobrý prístup k finančným prostriedkom vrátane kapitálového financovania startupov.

| (20) | S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky, dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(20)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky, dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (21) | Estónsky bankový sektor je celkovo zdravý, ale riziká spojené s praním špinavých peňazí pretrvávajú. Hoci sa prijali opatrenia na obmedzenie rizikových expozícií znižovaním vkladov nerezidentov, vnútroštátne posudzovanie rizika sa nevzťahuje na iné produkty, ktoré by mohli predstavovať riziká, ako je napríklad držiteľská správa cenných papierov pre zákazníkov, ktorí nie sú rezidentmi. Aktualizáciou vnútroštátneho posudzovania rizika by sa zabezpečila primeraná identifikácia rizík a umožnilo by sa zavedenie potrebných zmierňujúcich opatrení. Zatiaľ čo sa podnikli opatrenia v oblasti dohľadu voči bankám a platobným inštitúciám, ktoré nedodržiavajú právne predpisy, existuje priestor na ďalšie zvýšenie účinnosti dohľadu a presadzovania predpisov. Najmä súbor legislatívnych aktov na posilnenie preventívneho rámca a konfiškácie, ako aj zvýšenie administratívnych sankcií ešte nebol prijatý. Vyšetrovania prípadov prania špinavých peňazí napredujú pomaly. Právomoci estónskeho orgánu finančného dohľadu ešte neboli dostatočne posilnené a prístup k dohľadu založený na riziku sa ešte nevykonáva v plnej miere, najmä pokiaľ ide o tematické kontroly na mieste. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a orgánmi presadzovania práva nie je dostatočne proaktívna. |
| --- | --- |

(21)

Estónsky bankový sektor je celkovo zdravý, ale riziká spojené s praním špinavých peňazí pretrvávajú. Hoci sa prijali opatrenia na obmedzenie rizikových expozícií znižovaním vkladov nerezidentov, vnútroštátne posudzovanie rizika sa nevzťahuje na iné produkty, ktoré by mohli predstavovať riziká, ako je napríklad držiteľská správa cenných papierov pre zákazníkov, ktorí nie sú rezidentmi. Aktualizáciou vnútroštátneho posudzovania rizika by sa zabezpečila primeraná identifikácia rizík a umožnilo by sa zavedenie potrebných zmierňujúcich opatrení. Zatiaľ čo sa podnikli opatrenia v oblasti dohľadu voči bankám a platobným inštitúciám, ktoré nedodržiavajú právne predpisy, existuje priestor na ďalšie zvýšenie účinnosti dohľadu a presadzovania predpisov. Najmä súbor legislatívnych aktov na posilnenie preventívneho rámca a konfiškácie, ako aj zvýšenie administratívnych sankcií ešte nebol prijatý. Vyšetrovania prípadov prania špinavých peňazí napredujú pomaly. Právomoci estónskeho orgánu finančného dohľadu ešte neboli dostatočne posilnené a prístup k dohľadu založený na riziku sa ešte nevykonáva v plnej miere, najmä pokiaľ ide o tematické kontroly na mieste. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a orgánmi presadzovania práva nie je dostatočne proaktívna.

| (22) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(22)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (23) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Estónsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(23)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Estónsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (24) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(24)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (25) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(25)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (26) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(26)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť prístupnosť a odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov, posilnením primárnej starostlivosti a zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Posilniť primeranosť záchrannej sociálnej siete, a to aj rozšírením pokrytia dávkami v nezamestnanosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na digitalizáciu podnikov, výskum a inovácie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, efektívne využívanie zdrojov a udržateľnú dopravu, čím sa prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva. Podporiť inovačnú kapacitu malých a stredných podnikov a zabezpečiť dostatočný prístup k finančným prostriedkom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zintenzívniť úsilie na zabezpečenie účinného dohľadu nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 30.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 24.

7

(8)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

8

(9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/39

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020

(2020/C 282/07)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Írsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkajú najmä vysokých objemov verejného dlhu, súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Írsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkajú najmä vysokých objemov verejného dlhu, súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Írsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Írsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Írsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Írsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Írsko predložilo 21. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Írsko predložilo 21. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 58,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 58,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Írsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň približne 2,0 % HDP. Zahŕňajú podporu zamestnanosti a podporu v nezamestnanosti na obdobie 12 týždňov (približne 1,4 % HDP) a dodatočné výdavky na zvýšenie kapacity a prístupnosti systému zdravotnej starostlivosti (približne 0,6 % HDP). Írsko okrem toho ohlásilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na zhruba 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a rôzne úverové programy, pozastavenie úrokov a sankcií za určité oneskorené platby zo strany zamestnávateľov, pozastavenie vymáhania dlhov a prestávky v splácaní v trvaní až do troch mesiacov v prípade podnikateľských úverov. Vláda ohlásila 2. mája 2020 nový balík opatrení na podporu dlhu a kapitálu pre podniky v hodnote približne 2 % HDP, ktoré neboli zahrnuté do programu stability na rok 2020 ani do prognózy Komisie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Írsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Írsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň približne 2,0 % HDP. Zahŕňajú podporu zamestnanosti a podporu v nezamestnanosti na obdobie 12 týždňov (približne 1,4 % HDP) a dodatočné výdavky na zvýšenie kapacity a prístupnosti systému zdravotnej starostlivosti (približne 0,6 % HDP). Írsko okrem toho ohlásilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na zhruba 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a rôzne úverové programy, pozastavenie úrokov a sankcií za určité oneskorené platby zo strany zamestnávateľov, pozastavenie vymáhania dlhov a prestávky v splácaní v trvaní až do troch mesiacov v prípade podnikateľských úverov. Vláda ohlásila 2. mája 2020 nový balík opatrení na podporu dlhu a kapitálu pre podniky v hodnote približne 2 % HDP, ktoré neboli zahrnuté do programu stability na rok 2020 ani do prognózy Komisie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Írsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Írska roku v 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 66,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 66,7 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Írska roku v 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 66,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 66,7 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Írsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Írsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (16) | Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 tvrdo postihla Írsko a vystavila systém zdravotnej starostlivosti extrémnemu tlaku. Írsko zaviedlo na zmiernenie účinkov pandémie naliehavé opatrenia na posilnenie systému zdravotníctva, ako aj opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu, čo v určitých odvetviach viedlo k výraznému obmedzeniu hospodárskej činnosti. Vláda okrem toho v rámci možností zaviedla širokú škálu hospodárskych opatrení zameraných na zmiernenie dôsledkov krízy vyvolanej ochorením COVID-19. Tieto opatrenia zahŕňali schémy dotácií miezd v záujme ochrany pracovných miest, platby na sociálne zabezpečenie, dočasný zákaz zvyšovania nájomného a vysťahovania, ako aj opatrenia týkajúce sa likvidity a úverovej podpory pre firmy. Hoci cieľom týchto opatrení je zmierniť hospodársky otras vyvolaný pandémiou, riziko výraznej straty produkcie, konkurzov, platobnej neschopnosti, zvyšovania nezamestnanosti a počtu ľudí ohrozených chudobou zostáva vysoké. |
| --- | --- |

(16)

Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 tvrdo postihla Írsko a vystavila systém zdravotnej starostlivosti extrémnemu tlaku. Írsko zaviedlo na zmiernenie účinkov pandémie naliehavé opatrenia na posilnenie systému zdravotníctva, ako aj opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu, čo v určitých odvetviach viedlo k výraznému obmedzeniu hospodárskej činnosti. Vláda okrem toho v rámci možností zaviedla širokú škálu hospodárskych opatrení zameraných na zmiernenie dôsledkov krízy vyvolanej ochorením COVID-19. Tieto opatrenia zahŕňali schémy dotácií miezd v záujme ochrany pracovných miest, platby na sociálne zabezpečenie, dočasný zákaz zvyšovania nájomného a vysťahovania, ako aj opatrenia týkajúce sa likvidity a úverovej podpory pre firmy. Hoci cieľom týchto opatrení je zmierniť hospodársky otras vyvolaný pandémiou, riziko výraznej straty produkcie, konkurzov, platobnej neschopnosti, zvyšovania nezamestnanosti a počtu ľudí ohrozených chudobou zostáva vysoké.

| (17) | Nemocnice mali už pred pandémiou ochorenia COVID-19 takmer vyčerpané kapacity s mierou obsadenosti lôžok v akútnej starostlivosti, ktorá patrila medzi najvyššie v krajinách OECD. Bolo to spôsobené najmä absenciou všeobecného prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti a značným spoliehaním sa na nemocničnú starostlivosť. Problémy spojené s náborom a udržaním pracovníkov viedli v určitých regiónoch a nemocniciach k nedostatku zdravotníckych pracovníkov. Dlhodobá domáca starostlivosť bola nedostatočná a nebola súčasťou zákonného nároku, pričom politiky uprednostňovali využívanie inštitucionálnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 vyvinulo na systém zdravotnej starostlivosti bezprecedentný tlak. Na zvýšenie kapacity nemocníc a v záujme poskytovania dočasných všeobecných služieb zdravotnej starostlivosti sa zaviedli včasné núdzové opatrenia. V strednodobom horizonte však Írsko stále musí riešiť štrukturálnu obmedzenú efektívnosť, flexibilitu, odolnosť a dostupnosť svojho systému zdravotnej starostlivosti. Cieľom ambicióznych reformných plánov Sláintecare je zabezpečiť prístup k všeobecne dostupnému a udržateľnému systému zdravotnej starostlivosti. Plány na ich vykonávanie je však potrebné zlepšiť z hľadiska čiastkových cieľov a objasniť v nich, ako sa dosiahne pokrok v prístupe k verejnej primárnej starostlivosti počas obdobia ich zavádzania, a to až kým sa nedosiahne všeobecné pokrytie. Stanovenie jasných míľnikov a lehôt môže spolu so spoľahlivým rámcom monitorovania prispieť k včasnému zavedeniu univerzálneho pokrytia. Uskutočňovanie reforiem dlhodobej starostlivosti vrátane nových spôsobov práce v komunite prostredníctvom podpory domácej opatery a reorganizácie opatrovateľských zdrojov by si mohlo vyžiadať inventarizáciu existujúcich zariadení, prognózy týkajúce sa budúceho rastu dopytu a primeranú analýzu „medzier“, po ktorej by nasledoval plán realizácie. |
| --- | --- |

(17)

Nemocnice mali už pred pandémiou ochorenia COVID-19 takmer vyčerpané kapacity s mierou obsadenosti lôžok v akútnej starostlivosti, ktorá patrila medzi najvyššie v krajinách OECD. Bolo to spôsobené najmä absenciou všeobecného prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti a značným spoliehaním sa na nemocničnú starostlivosť. Problémy spojené s náborom a udržaním pracovníkov viedli v určitých regiónoch a nemocniciach k nedostatku zdravotníckych pracovníkov. Dlhodobá domáca starostlivosť bola nedostatočná a nebola súčasťou zákonného nároku, pričom politiky uprednostňovali využívanie inštitucionálnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 vyvinulo na systém zdravotnej starostlivosti bezprecedentný tlak. Na zvýšenie kapacity nemocníc a v záujme poskytovania dočasných všeobecných služieb zdravotnej starostlivosti sa zaviedli včasné núdzové opatrenia. V strednodobom horizonte však Írsko stále musí riešiť štrukturálnu obmedzenú efektívnosť, flexibilitu, odolnosť a dostupnosť svojho systému zdravotnej starostlivosti. Cieľom ambicióznych reformných plánov Sláintecare je zabezpečiť prístup k všeobecne dostupnému a udržateľnému systému zdravotnej starostlivosti. Plány na ich vykonávanie je však potrebné zlepšiť z hľadiska čiastkových cieľov a objasniť v nich, ako sa dosiahne pokrok v prístupe k verejnej primárnej starostlivosti počas obdobia ich zavádzania, a to až kým sa nedosiahne všeobecné pokrytie. Stanovenie jasných míľnikov a lehôt môže spolu so spoľahlivým rámcom monitorovania prispieť k včasnému zavedeniu univerzálneho pokrytia. Uskutočňovanie reforiem dlhodobej starostlivosti vrátane nových spôsobov práce v komunite prostredníctvom podpory domácej opatery a reorganizácie opatrovateľských zdrojov by si mohlo vyžiadať inventarizáciu existujúcich zariadení, prognózy týkajúce sa budúceho rastu dopytu a primeranú analýzu „medzier“, po ktorej by nasledoval plán realizácie.

| (18) | Podľa poslednej prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,4 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 7 %. Vláda pri reakcii na pandémiu výrazne využíva politiku podpory príjmov a zamestnanosti, najmä režimy skráteného pracovného času, ktoré by sa mali aj naďalej rýchlo zavádzať. Tieto režimy je potrebné preskúmať a v prípade potreby by sa mali rozšíriť s cieľom pomôcť udržať ľudí v zamestnaní alebo pomôcť im zachovať si príjmy. Relatívne vysoký počet ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce si vyžaduje ďalšie úsilie na podporu individualizovaných aktivačných stratégií. Problémy, ktorým čelí Írsko, pokiaľ ide o chudobu a kvalitu a podporu zamestnania, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím, stále pretrvávajú a v dôsledku pandémie sa ešte pravdepodobne prehĺbia. V súčasnej situácii treba v spolupráci so sociálnymi partnermi pokračovať v úsilí zameranom na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, aby bolo možné reagovať na meniace sa potreby trhu práce a pripraviť pracovnú silu na transformáciu v oblasti klímy, energetiky a obehového hospodárstva. Zistilo sa, že nedostatok zručností je v sektore bývania, ale očakáva sa, že popri tom, ako bude napredovať transformácia, podobná situácia nastane aj v iných sektoroch. V súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 je nevyhnutné zabezpečiť, aby digitalizácia vzdelávania a práce nezvyšovala vzdelanostné a sociálne nerovnosti. |
| --- | --- |

(18)

Podľa poslednej prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,4 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 7 %. Vláda pri reakcii na pandémiu výrazne využíva politiku podpory príjmov a zamestnanosti, najmä režimy skráteného pracovného času, ktoré by sa mali aj naďalej rýchlo zavádzať. Tieto režimy je potrebné preskúmať a v prípade potreby by sa mali rozšíriť s cieľom pomôcť udržať ľudí v zamestnaní alebo pomôcť im zachovať si príjmy. Relatívne vysoký počet ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce si vyžaduje ďalšie úsilie na podporu individualizovaných aktivačných stratégií. Problémy, ktorým čelí Írsko, pokiaľ ide o chudobu a kvalitu a podporu zamestnania, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím, stále pretrvávajú a v dôsledku pandémie sa ešte pravdepodobne prehĺbia. V súčasnej situácii treba v spolupráci so sociálnymi partnermi pokračovať v úsilí zameranom na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, aby bolo možné reagovať na meniace sa potreby trhu práce a pripraviť pracovnú silu na transformáciu v oblasti klímy, energetiky a obehového hospodárstva. Zistilo sa, že nedostatok zručností je v sektore bývania, ale očakáva sa, že popri tom, ako bude napredovať transformácia, podobná situácia nastane aj v iných sektoroch. V súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 je nevyhnutné zabezpečiť, aby digitalizácia vzdelávania a práce nezvyšovala vzdelanostné a sociálne nerovnosti.

| (19) | Vláda vykonala rôzne opatrenia na podporu ponuky bývania, čo v priebehu dvoch rokov do septembra 2019 prispelo k zvýšeniu ročného počtu dokončených obytných jednotiek o takmer 57 %. Zdá sa, že to spolu s účinnými makroprudenciálnymi nástrojmi pomohlo obmedziť infláciu cien obytných nehnuteľností. Počet dokončených obytných jednotiek však stále zaostáva za dopytom. Dostupnosť bývania predstavuje pre mnohé domácnosti problém a inflácia v sektore nájomného bývania je stále vysoká. Kritickým faktorom, ktorý by mohol dopomôcť k zlepšeniu ponuky bývania, by mohla byť zlepšená infraštruktúra v kombinácii s priestorovým plánovaním. Vyriešenie administratívnych nedostatkov pri dani z prieluky môže v konečnom dôsledku prispieť k zlepšeniu strednodobej cenovej dostupnosti bývania. Nedostatočná ponuka sociálneho bývania je aj naďalej veľkou výzvou, pokiaľ ide o posilňovanie inklúzie, a to aj v prípade najzraniteľnejších osôb. Nedávne opatrenia v príslušnej oblasti politiky viedli k zrýchleniu zabezpečovania sociálneho bývania, ale v júni 2019 bolo v Írsku na čakacích zoznamoch na sociálne bývanie stále približne 68 700 domácností. Na pokrytie potrieb zostávajúcich domácností na súčasnom čakacom zozname a potrieb potenciálnych nových žiadateľov je potrebné ďalšie úsilie. Spomedzi približne 10 000 ľudí bez domova evidovaných v Írsku je 3 500 detí. To vyvoláva obavy týkajúce sa možných rizík prehlbovania nerovností, zakorenenej chudoby a sociálneho vylúčenia. Medzi skupiny najviac postihnuté bezdomovstvom patria osamelí rodičia s deťmi. Pretrvávajú významné regionálne a mestské rozdiely, pričom 69 % všetkých dospelých osôb bez domova je sústredených v širšej oblasti Dublinu. |
| --- | --- |

(19)

Vláda vykonala rôzne opatrenia na podporu ponuky bývania, čo v priebehu dvoch rokov do septembra 2019 prispelo k zvýšeniu ročného počtu dokončených obytných jednotiek o takmer 57 %. Zdá sa, že to spolu s účinnými makroprudenciálnymi nástrojmi pomohlo obmedziť infláciu cien obytných nehnuteľností. Počet dokončených obytných jednotiek však stále zaostáva za dopytom. Dostupnosť bývania predstavuje pre mnohé domácnosti problém a inflácia v sektore nájomného bývania je stále vysoká. Kritickým faktorom, ktorý by mohol dopomôcť k zlepšeniu ponuky bývania, by mohla byť zlepšená infraštruktúra v kombinácii s priestorovým plánovaním. Vyriešenie administratívnych nedostatkov pri dani z prieluky môže v konečnom dôsledku prispieť k zlepšeniu strednodobej cenovej dostupnosti bývania. Nedostatočná ponuka sociálneho bývania je aj naďalej veľkou výzvou, pokiaľ ide o posilňovanie inklúzie, a to aj v prípade najzraniteľnejších osôb. Nedávne opatrenia v príslušnej oblasti politiky viedli k zrýchleniu zabezpečovania sociálneho bývania, ale v júni 2019 bolo v Írsku na čakacích zoznamoch na sociálne bývanie stále približne 68 700 domácností. Na pokrytie potrieb zostávajúcich domácností na súčasnom čakacom zozname a potrieb potenciálnych nových žiadateľov je potrebné ďalšie úsilie. Spomedzi približne 10 000 ľudí bez domova evidovaných v Írsku je 3 500 detí. To vyvoláva obavy týkajúce sa možných rizík prehlbovania nerovností, zakorenenej chudoby a sociálneho vylúčenia. Medzi skupiny najviac postihnuté bezdomovstvom patria osamelí rodičia s deťmi. Pretrvávajú významné regionálne a mestské rozdiely, pričom 69 % všetkých dospelých osôb bez domova je sústredených v širšej oblasti Dublinu.

| (20) | Domáci bankový systém je pre írske firmy dôležitým zdrojom likvidity. Včasný prístup k pôžičkám sa môže ukázať ako náročný pre malé a stredné podniky (MSP) a pre podniky bez kolaterálu alebo bez existujúceho vzťahu s veriteľom. Írske orgány a banky zaviedli viacero opatrení na zmiernenie finančných ťažkostí, s ktorými sa potýkajú podniky a domácnosti. Je dôležité, aby tieto opatrenia poskytovali potrebnú likviditu a posilnili udržateľné reštrukturalizačné riešenia pre dlžníkov, ktorých finančné ťažkosti sú úzko spojené s vypuknutím nákazy a od ktorých sa po uplynutí prechodného obdobia očakáva návrat k životaschopnosti. Len takýto vyvážený prístup môže pomôcť podnikom a domácnostiam prekonať dočasné problémy bez toho, aby sa podkopala (už aj tak slabá) ziskovosť a rodiaci sa pokrok, ktorý Írsko dosiahlo v posledných rokoch pri zlepšovaní finančnej stability svojho bankového sektora. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(20)

Domáci bankový systém je pre írske firmy dôležitým zdrojom likvidity. Včasný prístup k pôžičkám sa môže ukázať ako náročný pre malé a stredné podniky (MSP) a pre podniky bez kolaterálu alebo bez existujúceho vzťahu s veriteľom. Írske orgány a banky zaviedli viacero opatrení na zmiernenie finančných ťažkostí, s ktorými sa potýkajú podniky a domácnosti. Je dôležité, aby tieto opatrenia poskytovali potrebnú likviditu a posilnili udržateľné reštrukturalizačné riešenia pre dlžníkov, ktorých finančné ťažkosti sú úzko spojené s vypuknutím nákazy a od ktorých sa po uplynutí prechodného obdobia očakáva návrat k životaschopnosti. Len takýto vyvážený prístup môže pomôcť podnikom a domácnostiam prekonať dočasné problémy bez toho, aby sa podkopala (už aj tak slabá) ziskovosť a rodiaci sa pokrok, ktorý Írsko dosiahlo v posledných rokoch pri zlepšovaní finančnej stability svojho bankového sektora. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Obnovenie hospodárstva si vyžaduje, aby Írsko pokročilo vo svojich ambicióznych investíciách v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry. V oblasti eliminácie emisií uhlíka Írsko zatiaľ zaostáva. Emisie skleníkových plynov v doprave a budovách sú vysoké a stále stúpajú. Írsko nedosiahne ciele na rok 2020 v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Írsko je závislé od dovozu energie a patrí medzi členské štáty s najvyššími cenami za elektrinu, čo by mohlo mať negatívny vplyv tak na životné prostredie, ako aj na konkurencieschopnosť podnikov. Prechod Írska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Akčný plán v oblasti klímy predstavuje vierohodnú iniciatívu na zvrátenie trajektórie emisií. To, aby sa ambície premietli do konkrétnych výsledkov, si bude vyžadovať účinné a nepretržité vykonávanie politík a opatrení v rámci tohto plánu. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Írsku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Írsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Obnovenie hospodárstva si vyžaduje, aby Írsko pokročilo vo svojich ambicióznych investíciách v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry. V oblasti eliminácie emisií uhlíka Írsko zatiaľ zaostáva. Emisie skleníkových plynov v doprave a budovách sú vysoké a stále stúpajú. Írsko nedosiahne ciele na rok 2020 v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Írsko je závislé od dovozu energie a patrí medzi členské štáty s najvyššími cenami za elektrinu, čo by mohlo mať negatívny vplyv tak na životné prostredie, ako aj na konkurencieschopnosť podnikov. Prechod Írska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Akčný plán v oblasti klímy predstavuje vierohodnú iniciatívu na zvrátenie trajektórie emisií. To, aby sa ambície premietli do konkrétnych výsledkov, si bude vyžadovať účinné a nepretržité vykonávanie politík a opatrení v rámci tohto plánu. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Írsku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Írsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (22) | Úsilie Írska o znižovanie rozdielu v produktivite medzi jeho zahraničnými a domácimi sektormi stále stagnuje. Je vítaná priama podpora prostredníctvom inovačného fondu pre prelomové technológie pre spoluprácu medzi firmami a verejnými výskumnými centrami, napríklad prostredníctvom projektov spolupráce medzi odvetvím – vrátane MSP – a výskumnými organizáciami. Napriek tomu, že Írsko poskytuje spoločnostiam relatívne vysokú verejnú podporu, táto podpora sa realizuje najmä prostredníctvom schémy daňových úľav vo výskume a vývoji. Zatiaľ čo nedávne zmeny v rozpočte na rok 2020 zvyšujú atraktívnosť daňových úverov pre MSP, väčšinou ich využívajú väčšie nadnárodné spoločnosti. V medziach rámca Future Jobs Ireland sa určujú kľúčové opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri riešení nedostatkov domácej ekonomiky. Ide najmä o iniciatívy na posilnenie produktivity miestnych firiem, predovšetkým MSP. Je dôležité, aby sa tieto opatrenia realizovali účinne. Prebiehajúca kríza poukázala aj na potreby MSP v oblasti digitalizácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti práce na diaľku, odbornú prípravu pracovníkov a kybernetickú bezpečnosť. Pre zvyšovanie produktivity MSP a podporu podnikania má zásadný význam digitálna infraštruktúra. Ultrarýchle širokopásmové pripojenie je dostupné len pre 5 % vidieckych oblastí, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 29 %, a Írsko je takisto jedným z členských štátov s najvyššími cenami za pevné širokopásmové pripojenie. Vzhľadom na to, že v rámci národného plánu pre širokopásmové pripojenie bola podpísaná zmluva na významnú verejnú investíciu zameranú na riešenie nedostatkov v infraštruktúre, je dôležité dôkladne monitorovať a zabezpečiť včasné vykonávanie zavádzania verejne podporovanej ultrarýchlej širokopásmovej siete, najmä vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

(22)

Úsilie Írska o znižovanie rozdielu v produktivite medzi jeho zahraničnými a domácimi sektormi stále stagnuje. Je vítaná priama podpora prostredníctvom inovačného fondu pre prelomové technológie pre spoluprácu medzi firmami a verejnými výskumnými centrami, napríklad prostredníctvom projektov spolupráce medzi odvetvím – vrátane MSP – a výskumnými organizáciami. Napriek tomu, že Írsko poskytuje spoločnostiam relatívne vysokú verejnú podporu, táto podpora sa realizuje najmä prostredníctvom schémy daňových úľav vo výskume a vývoji. Zatiaľ čo nedávne zmeny v rozpočte na rok 2020 zvyšujú atraktívnosť daňových úverov pre MSP, väčšinou ich využívajú väčšie nadnárodné spoločnosti. V medziach rámca Future Jobs Ireland sa určujú kľúčové opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri riešení nedostatkov domácej ekonomiky. Ide najmä o iniciatívy na posilnenie produktivity miestnych firiem, predovšetkým MSP. Je dôležité, aby sa tieto opatrenia realizovali účinne. Prebiehajúca kríza poukázala aj na potreby MSP v oblasti digitalizácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti práce na diaľku, odbornú prípravu pracovníkov a kybernetickú bezpečnosť. Pre zvyšovanie produktivity MSP a podporu podnikania má zásadný význam digitálna infraštruktúra. Ultrarýchle širokopásmové pripojenie je dostupné len pre 5 % vidieckych oblastí, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 29 %, a Írsko je takisto jedným z členských štátov s najvyššími cenami za pevné širokopásmové pripojenie. Vzhľadom na to, že v rámci národného plánu pre širokopásmové pripojenie bola podpísaná zmluva na významnú verejnú investíciu zameranú na riešenie nedostatkov v infraštruktúre, je dôležité dôkladne monitorovať a zabezpečiť včasné vykonávanie zavádzania verejne podporovanej ultrarýchlej širokopásmovej siete, najmä vo vidieckych oblastiach.

| (23) | Ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike eurozóny na rok 2020, kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Írsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania, a to realizáciou dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP však naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania, a účinnosť týchto vnútroštátnych opatrení bude treba posúdiť. Rozšírenie daňového základu by zvýšilo odolnosť príjmov voči hospodárskym výkyvom a idiosynkratickým otrasom a posilnilo by fungovanie automatických stabilizátorov. Vysoká koncentrácia daní z príjmov právnických osôb (najväčších desať spoločností predstavuje 45 % daní z príjmov právnických osôb), ich volatilita a potenciálne prechodná povaha vyzdvihujú spolu s ich rastúcim podielom na celkových výnosoch z daní (rekordných 18,7 % v roku 2018) riziko nadmerného spoliehania sa na tieto príjmy na financovanie stálych bežných výdavkov. |
| --- | --- |

(23)

Ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike eurozóny na rok 2020, kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Írsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania, a to realizáciou dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP však naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania, a účinnosť týchto vnútroštátnych opatrení bude treba posúdiť. Rozšírenie daňového základu by zvýšilo odolnosť príjmov voči hospodárskym výkyvom a idiosynkratickým otrasom a posilnilo by fungovanie automatických stabilizátorov. Vysoká koncentrácia daní z príjmov právnických osôb (najväčších desať spoločností predstavuje 45 % daní z príjmov právnických osôb), ich volatilita a potenciálne prechodná povaha vyzdvihujú spolu s ich rastúcim podielom na celkových výnosoch z daní (rekordných 18,7 % v roku 2018) riziko nadmerného spoliehania sa na tieto príjmy na financovanie stálych bežných výdavkov.

| (24) | Írsko napriek úsiliu o posilnenie rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML) stále čelí rizikám z dôvodu medzinárodnej orientácie svojho hospodárstva, čo zahŕňa významný prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Vnútroštátne posúdenie rizika sa preskúmalo s cieľom lepšie zohľadniť skutočnú expozíciu pracovníkov, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb spoločnostiam a trustom, voči riziku. Nedostatočné pochopenie expozície týchto pracovníkov voči riziku vedie k nízkemu nahlasovaniu podozrivých transakcií. Intenzita dohľadu je so zreteľom na nápravu týchto problémov nedostatočná a nepoužíva sa pri nej prístup založený na rizikách, čo brzdí účinnosť rámca AML. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať. |
| --- | --- |

(24)

Írsko napriek úsiliu o posilnenie rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML) stále čelí rizikám z dôvodu medzinárodnej orientácie svojho hospodárstva, čo zahŕňa významný prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Vnútroštátne posúdenie rizika sa preskúmalo s cieľom lepšie zohľadniť skutočnú expozíciu pracovníkov, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb spoločnostiam a trustom, voči riziku. Nedostatočné pochopenie expozície týchto pracovníkov voči riziku vedie k nízkemu nahlasovaniu podozrivých transakcií. Intenzita dohľadu je so zreteľom na nápravu týchto problémov nedostatočná a nepoužíva sa pri nej prístup založený na rizikách, čo brzdí účinnosť rámca AML. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať.

| (25) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(25)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (26) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Írsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(26)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Írsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (27) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(27)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (28) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(28)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (29) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1. |
| --- | --- |

(29)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

| (30) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2 a 4, |
| --- | --- |

(30)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť prístupnosť systému zdravotnej starostlivosti a posilniť jeho odolnosť, a to aj reagovaním na potreby pracovnej sily v zdravotníctve a zabezpečením univerzálneho pokrytia, pokiaľ ide o primárnu zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prostredníctvom rozvoja zručností podporovať zamestnanosť. Riešiť riziko digitálnej priepasti, a to aj v sektore vzdelávania. Zvýšiť poskytovanie sociálneho a cenovo dostupného bývania. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pokračovať v poskytovaní podpory spoločnostiam, najmä MSP, a to najmä prostredníctvom opatrení na zabezpečenie ich likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú verejnú dopravu, zásobovanie vodou a čistenie odpadových vôd, výskum a inovácie a digitálnu infraštruktúru. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rozšíriť daňový základ. Zintenzívniť opatrenia na odstránenie tých prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, vrátane odlevu platieb do zahraničia. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o pracovníkov poskytujúcich služby trustom a spoločnostiam. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 35.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/46

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020

(2020/C 282/08)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Grécku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), a pokrok Grécka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Zistené nerovnováhy súvisia najmä s vysokým verejným dlhom, vysokým objemom nesplácaných úverov v súvahách bánk a vonkajším sektorom v kontexte stále nízkeho potenciálneho rastu a vysokej nezamestnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Grécku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), a pokrok Grécka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Zistené nerovnováhy súvisia najmä s vysokým verejným dlhom, vysokým objemom nesplácaných úverov v súvahách bánk a vonkajším sektorom v kontexte stále nízkeho potenciálneho rastu a vysokej nezamestnanosti.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Grécku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Grécku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v gréckych regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí vysoké riziko, že v Grécku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend zväčšovania rozdielov medzi hlavným mestom a najmä ostrovnými a horskými regiónmi, ktoré sa počas niekoľkých rokov finančnej krízy ešte viac prehĺbili. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v gréckych regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí vysoké riziko, že v Grécku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend zväčšovania rozdielov medzi hlavným mestom a najmä ostrovnými a horskými regiónmi, ktoré sa počas niekoľkých rokov finančnej krízy ešte viac prehĺbili. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Grécko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Grécko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,7 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,2 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 176,6 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 188,8 %, pričom táto hodnota v roku by sa mala znovu znížiť na 176,8 % v roku 2021. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré v prípade Grécka predstavujú prebiehajúce súdne spory a záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,7 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,2 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 176,6 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 188,8 %, pričom táto hodnota v roku by sa mala znovu znížiť na 176,8 % v roku 2021. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré v prípade Grécka predstavujú prebiehajúce súdne spory a záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

| (13) | Grécko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,4 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú dočasnú ekonomickú podporu pre zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, jednotlivé podniky a niektoré slobodné povolania, ktorých pandémia zasiahla, vyplácanie vratných preddavkov spoločnostiam so zníženým obratom, platbu príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade zamestnancov, ktorých pracovné zmluvy boli pozastavené, odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie vrátane schém daňových splátok počas najmenej troch mesiacov pre všetky spoločnosti, samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnané osoby, ktorých sa pandémia COVID-19 dotýka, bonifikáciu úrokov z úverov pre malé a stredné podniky (MSP) a vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Grécko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú poskytovanie hotovostného kolaterálu na podporu bankových úverov, ktorý sa bude rozdeľovať prostredníctvom gréckej rozvojovej banky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby dane považujú aj za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Grécko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Grécko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,4 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú dočasnú ekonomickú podporu pre zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, jednotlivé podniky a niektoré slobodné povolania, ktorých pandémia zasiahla, vyplácanie vratných preddavkov spoločnostiam so zníženým obratom, platbu príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade zamestnancov, ktorých pracovné zmluvy boli pozastavené, odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie vrátane schém daňových splátok počas najmenej troch mesiacov pre všetky spoločnosti, samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnané osoby, ktorých sa pandémia COVID-19 dotýka, bonifikáciu úrokov z úverov pre malé a stredné podniky (MSP) a vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Grécko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú poskytovanie hotovostného kolaterálu na podporu bankových úverov, ktorý sa bude rozdeľovať prostredníctvom gréckej rozvojovej banky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby dane považujú aj za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Grécko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Grécka v roku 2020 na úrovni 6,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni 2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 196,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 182,6 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Grécka v roku 2020 na úrovni 6,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni 2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 196,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 182,6 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Grécko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Grécko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

| (16) | Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, včasná reakcia zo strany Grécka a zavedenie obmedzení sa vzhľadom na pomerne nízky počet doteraz potvrdených prípadov nákazy javí ako účinný postup. Očakáva sa však, že hospodársky vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 bude v porovnaní s inými členskými štátmi veľmi vážny, keďže Grécko je v značnej miere závislé od svojho odvetvia cestovného ruchu a odvetvia dopravy. V odvetví cestovného ruchu by Grécko v porovnaní s rokom 2019 mohlo prísť o veľkú časť príjmov. Cestovný ruch je najdôležitejšou vyvážanou službou gréckeho hospodárstva, pričom predstavuje 45 % vyvážaných služieb. Okrem toho sa očakáva, že pokles dopytu v súvislosti so spomalením celosvetového obchodu v dôsledku pandémie sa dotkne aj odvetvia lodnej dopravy, ktoré predstavuje 40 % vyvážaných služieb. Z dôvodu zavedenia opatrení na obmedzenie pohybu, nižších disponibilných príjmov a zvýšenej nezamestnanosti sa tiež očakáva výrazný pokles domáceho dopytu. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, včasná reakcia zo strany Grécka a zavedenie obmedzení sa vzhľadom na pomerne nízky počet doteraz potvrdených prípadov nákazy javí ako účinný postup. Očakáva sa však, že hospodársky vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 bude v porovnaní s inými členskými štátmi veľmi vážny, keďže Grécko je v značnej miere závislé od svojho odvetvia cestovného ruchu a odvetvia dopravy. V odvetví cestovného ruchu by Grécko v porovnaní s rokom 2019 mohlo prísť o veľkú časť príjmov. Cestovný ruch je najdôležitejšou vyvážanou službou gréckeho hospodárstva, pričom predstavuje 45 % vyvážaných služieb. Okrem toho sa očakáva, že pokles dopytu v súvislosti so spomalením celosvetového obchodu v dôsledku pandémie sa dotkne aj odvetvia lodnej dopravy, ktoré predstavuje 40 % vyvážaných služieb. Z dôvodu zavedenia opatrení na obmedzenie pohybu, nižších disponibilných príjmov a zvýšenej nezamestnanosti sa tiež očakáva výrazný pokles domáceho dopytu.

| (17) | Grécko v rámci boja s pandémiou COVID-19 aktivovalo svoj národný pandemický plán a rýchlo zaviedlo súbor bezprecedentných opatrení vrátane prísnej karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi, najmä tými, ktorí mohli prísť do kontaktu s osobami, ktoré vírus prenášali. Grécke orgány prijali v roku 2020 širokú škálu opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu v hodnote až do 10,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú fiškálne opatrenia v hodnote 5 % HDP s čistým vplyvom na rozpočet vo výške 3,7 % HDP, ako aj ďalšie opatrenia v hodnote 1,9 % HDP, a to dočasný odklad platby dane a hotovostný kolaterál pre komerčné banky, čo by mohlo viesť k dodatočným novým úverom do výšky 3,6 % HDP. Sektor verejnej zdravotnej starostlivosti dostal jednorazovú pomoc vo výške 273 miliónov EUR, ktorá sa použije napríklad na nábor ďalších 2 000 zdravotníckych pracovníkov, nákup zdravotníckeho vybavenia a zásob a na posilnenie skríningu. |
| --- | --- |

(17)

Grécko v rámci boja s pandémiou COVID-19 aktivovalo svoj národný pandemický plán a rýchlo zaviedlo súbor bezprecedentných opatrení vrátane prísnej karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi, najmä tými, ktorí mohli prísť do kontaktu s osobami, ktoré vírus prenášali. Grécke orgány prijali v roku 2020 širokú škálu opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu v hodnote až do 10,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú fiškálne opatrenia v hodnote 5 % HDP s čistým vplyvom na rozpočet vo výške 3,7 % HDP, ako aj ďalšie opatrenia v hodnote 1,9 % HDP, a to dočasný odklad platby dane a hotovostný kolaterál pre komerčné banky, čo by mohlo viesť k dodatočným novým úverom do výšky 3,6 % HDP. Sektor verejnej zdravotnej starostlivosti dostal jednorazovú pomoc vo výške 273 miliónov EUR, ktorá sa použije napríklad na nábor ďalších 2 000 zdravotníckych pracovníkov, nákup zdravotníckeho vybavenia a zásob a na posilnenie skríningu.

| (18) | S cieľom naďalej účinne bojovať proti pandémii COVID-19 je potrebné zlepšiť kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, jeho dostupnosť a odolnosť. V krajine stále fungujú vysoké priame platby za súkromné zdravotnícke služby a obálkové platby, ktoré úzko súvisia s neefektívnym riadením nemocníc. To vedie k nerovnostiam. Problémom zostáva aj prístup k zdravotnej starostlivosti. Subjektívne neuspokojené potreby jednotlivcov v oblasti zdravotnej starostlivosti patria medzi najvyššie v Únii, pričom dochádza k značným rozdielom medzi ľuďmi s rôznym príjmom, ako aj medzi ľuďmi s rôznym postavením v zamestnaní. Spoluúčasť nezahŕňa dostatočné preskúmanie majetkových pomerov, aby boli chránené zraniteľné skupiny. Túto situáciu ešte zhoršuje nadmerná ponuka a z nej vyplývajúca nadmerná konzumácia často príliš drahých liekov. V záujme riešenia tohto problému Grécko realizuje ambicióznu reformu primárnej starostlivosti, ktorej cieľom je poskytnúť v krátkodobom horizonte prístup ku kvalitným základným službám a v dlhodobejšom horizonte zaviesť komplexný systém založený na gatekeeping-u – funkcii, na základe ktorej všeobecný lekár určuje, kto pôjde ďalej do systému špecializovanej starostlivosti – pre celú populáciu. Z prvých náznakov vyplýva, že ide o kľúčový faktor na ochranu občanov a obmedzenie šírenia vírusu, čím sa zabezpečí, že celá kapacita systému sa môže zamerať na liečbu pacientov podľa ich potrieb. Udržateľné riešenie týkajúce sa výdavkov na zdravotníctvo sa ešte len hľadá, keďže fiškálna udržateľnosť sa väčšinou zaisťuje systémom spätného vymáhania nákladov, ktorý je z dôvodu nedostatočných štrukturálnych opatrení čoraz viac pod tlakom. Napriek určitým podporným opatreniam, ktoré boli nedávno prijaté, sa centralizované obstarávanie stále nevyužíva v dostatočnej miere. V roku 2018 boli verejné výdavky na zdravotníctvo pod priemerom Únie, a to aj po zohľadnení hodnoty spätného vymáhania nákladov, ktoré predstavovalo približne 1 % HDP. Na zlepšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti je potrebné zvýšiť efektívnosť a zabezpečiť dodatočné finančné zdroje. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom naďalej účinne bojovať proti pandémii COVID-19 je potrebné zlepšiť kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, jeho dostupnosť a odolnosť. V krajine stále fungujú vysoké priame platby za súkromné zdravotnícke služby a obálkové platby, ktoré úzko súvisia s neefektívnym riadením nemocníc. To vedie k nerovnostiam. Problémom zostáva aj prístup k zdravotnej starostlivosti. Subjektívne neuspokojené potreby jednotlivcov v oblasti zdravotnej starostlivosti patria medzi najvyššie v Únii, pričom dochádza k značným rozdielom medzi ľuďmi s rôznym príjmom, ako aj medzi ľuďmi s rôznym postavením v zamestnaní. Spoluúčasť nezahŕňa dostatočné preskúmanie majetkových pomerov, aby boli chránené zraniteľné skupiny. Túto situáciu ešte zhoršuje nadmerná ponuka a z nej vyplývajúca nadmerná konzumácia často príliš drahých liekov. V záujme riešenia tohto problému Grécko realizuje ambicióznu reformu primárnej starostlivosti, ktorej cieľom je poskytnúť v krátkodobom horizonte prístup ku kvalitným základným službám a v dlhodobejšom horizonte zaviesť komplexný systém založený na gatekeeping-u – funkcii, na základe ktorej všeobecný lekár určuje, kto pôjde ďalej do systému špecializovanej starostlivosti – pre celú populáciu. Z prvých náznakov vyplýva, že ide o kľúčový faktor na ochranu občanov a obmedzenie šírenia vírusu, čím sa zabezpečí, že celá kapacita systému sa môže zamerať na liečbu pacientov podľa ich potrieb. Udržateľné riešenie týkajúce sa výdavkov na zdravotníctvo sa ešte len hľadá, keďže fiškálna udržateľnosť sa väčšinou zaisťuje systémom spätného vymáhania nákladov, ktorý je z dôvodu nedostatočných štrukturálnych opatrení čoraz viac pod tlakom. Napriek určitým podporným opatreniam, ktoré boli nedávno prijaté, sa centralizované obstarávanie stále nevyužíva v dostatočnej miere. V roku 2018 boli verejné výdavky na zdravotníctvo pod priemerom Únie, a to aj po zohľadnení hodnoty spätného vymáhania nákladov, ktoré predstavovalo približne 1 % HDP. Na zlepšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti je potrebné zvýšiť efektívnosť a zabezpečiť dodatočné finančné zdroje.

| (19) | Treba prijať opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnancov a podniky. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 19,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 16,8 %. Grécko už zaviedlo dočasný režim, ktorým sa znižujú náklady na prácu pre podniky, ktorých činnosť bola pozastavená v dôsledku krízy alebo ňou bola výrazne ovplyvnená, a ktorým sa zároveň chránia pracovné zmluvy a poskytuje sa podpora príjmov dotknutým zamestnancom. Zavedenie komplexného režimu skráteného pracovného času by však poskytlo udržateľnejšie a flexibilnejšie riešenie a grécke orgány už začali v tejto súvislosti konať prijatím programu podpory zamestnanosti s názvom SYN-ERGASIA, ktorý sa má zaviesť od 15. júna do 15. októbra 2020. Takýto režim by podnikom umožnil zaviesť skrátený pracovný čas modulovaným spôsobom v závislosti od toho, do akej miery boli obmedzené ich činnosti, pričom by sa zachovala prevádzka jednotlivých odvetví a predišlo by sa tomu, aby sa dočasné prepúšťanie stalo štrukturálnym riešením. Rozšírenie pružných foriem organizácie práce, akou je napríklad práca na diaľku, ktorá sa v Grécku zatiaľ v porovnaní s inými členskými štátmi využívala len obmedzene, by tiež pomohlo zachovať hospodársku činnosť a pracovné miesta počas obmedzenia pohybu a kontaktu medzi ľuďmi. |
| --- | --- |

(19)

Treba prijať opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnancov a podniky. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 19,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 16,8 %. Grécko už zaviedlo dočasný režim, ktorým sa znižujú náklady na prácu pre podniky, ktorých činnosť bola pozastavená v dôsledku krízy alebo ňou bola výrazne ovplyvnená, a ktorým sa zároveň chránia pracovné zmluvy a poskytuje sa podpora príjmov dotknutým zamestnancom. Zavedenie komplexného režimu skráteného pracovného času by však poskytlo udržateľnejšie a flexibilnejšie riešenie a grécke orgány už začali v tejto súvislosti konať prijatím programu podpory zamestnanosti s názvom SYN-ERGASIA, ktorý sa má zaviesť od 15. júna do 15. októbra 2020. Takýto režim by podnikom umožnil zaviesť skrátený pracovný čas modulovaným spôsobom v závislosti od toho, do akej miery boli obmedzené ich činnosti, pričom by sa zachovala prevádzka jednotlivých odvetví a predišlo by sa tomu, aby sa dočasné prepúšťanie stalo štrukturálnym riešením. Rozšírenie pružných foriem organizácie práce, akou je napríklad práca na diaľku, ktorá sa v Grécku zatiaľ v porovnaní s inými členskými štátmi využívala len obmedzene, by tiež pomohlo zachovať hospodársku činnosť a pracovné miesta počas obmedzenia pohybu a kontaktu medzi ľuďmi.

| (20) | Hrozí, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť zhorší sociálnu situáciu veľkej časti obyvateľstva a prehĺbi príjmovú nerovnosť. Pred vypuknutím pandémie bol podiel obyvateľov Grécka ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením stále jedným z najvyšších v Únii, pričom deti a osoby v produktívnom veku boli ohrozené viac ako starší ľudia. Značné obavy vyvoláva aj chudoba zamestnaných osôb, prístup k cenovo dostupnému bývaniu a energetická chudoba. Zásadný význam pre zmiernenie vplyvu krízy bude mať poskytovanie primeranej náhrady príjmu všetkým dotknutým zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám vrátane tých, ktorí čelia nedostatkom v prístupe k sociálnej ochrane. Takisto bude dôležité posilniť záchranné sociálne siete a podporiť tak najzraniteľnejšie skupiny ľudí, medzi ktoré patria aj neaktívne osoby a nelegálni pracovníci. Vzhľadom na väčší počet ľudí, ktorí pravdepodobne budú odkázaní na základné záchranné siete, bude dôležité zlepšiť primeranosť podpory minimálneho príjmu. Takisto treba zabezpečiť komplexný prístup k sociálnym službám pre najodkázanejšie a zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, utečencov a žiadateľov o azyl. Služby dlhodobej starostlivosti tiež nie sú dostatočne rozvinuté. Grécko by takisto malo ďalej podporovať prístup k cenovo dostupnému bývaniu, najmä pre domácnosti ohrozené chudobou, napríklad zavedením systému na pomoc zraniteľným majiteľom nehnuteľností, ktorí splácajú hypotéku. |
| --- | --- |

(20)

Hrozí, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť zhorší sociálnu situáciu veľkej časti obyvateľstva a prehĺbi príjmovú nerovnosť. Pred vypuknutím pandémie bol podiel obyvateľov Grécka ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením stále jedným z najvyšších v Únii, pričom deti a osoby v produktívnom veku boli ohrozené viac ako starší ľudia. Značné obavy vyvoláva aj chudoba zamestnaných osôb, prístup k cenovo dostupnému bývaniu a energetická chudoba. Zásadný význam pre zmiernenie vplyvu krízy bude mať poskytovanie primeranej náhrady príjmu všetkým dotknutým zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám vrátane tých, ktorí čelia nedostatkom v prístupe k sociálnej ochrane. Takisto bude dôležité posilniť záchranné sociálne siete a podporiť tak najzraniteľnejšie skupiny ľudí, medzi ktoré patria aj neaktívne osoby a nelegálni pracovníci. Vzhľadom na väčší počet ľudí, ktorí pravdepodobne budú odkázaní na základné záchranné siete, bude dôležité zlepšiť primeranosť podpory minimálneho príjmu. Takisto treba zabezpečiť komplexný prístup k sociálnym službám pre najodkázanejšie a zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, utečencov a žiadateľov o azyl. Služby dlhodobej starostlivosti tiež nie sú dostatočne rozvinuté. Grécko by takisto malo ďalej podporovať prístup k cenovo dostupnému bývaniu, najmä pre domácnosti ohrozené chudobou, napríklad zavedením systému na pomoc zraniteľným majiteľom nehnuteľností, ktorí splácajú hypotéku.

| (21) | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zastavila pozitívny vývoj na trhu práce, ktorý bol zaznamenaný v posledných rokoch, a nezamestnanosť je opäť na vzostupe. Grécko musí dokončiť realizáciu reforiem zameraných na zvýšenie účinnosti politík, ktorých cieľom je začleniť ľudí do pracovného procesu, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy, aby po skončení krízy podporilo solídne oživenie v oblasti zamestnanosti. Kľúčový význam bude mať zvýšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti v oblasti poskytovania nepretržitej a individualizovanej podpory pre uchádzačov o zamestnanie. Grécko musí venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom a ženám, ktorí musia vo väčšej miere čeliť nedostatku pracovných príležitostí. Priestor na zlepšenie existuje aj v oblasti sociálneho dialógu, konkrétne podporením aktívneho a zmysluplného zapojenia sociálnych partnerov do tvorby politiky, a to aj pri navrhovaní a zavádzaní opatrení na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Vláda by mala svoje úsilie zamerať aj na zlepšovanie základných zručností pre všetkých, a to aj digitálnych zručností. Zásadný význam bude mať riešenie slabých výsledkov vzdelávania, zlepšovanie odborného vzdelávania a prípravy a rozširovanie vzdelávania dospelých. Kľúčom k zníženiu nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a urýchleniu oživenia trhu práce je zvýšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosti pre trh práce. |
| --- | --- |

(21)

Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zastavila pozitívny vývoj na trhu práce, ktorý bol zaznamenaný v posledných rokoch, a nezamestnanosť je opäť na vzostupe. Grécko musí dokončiť realizáciu reforiem zameraných na zvýšenie účinnosti politík, ktorých cieľom je začleniť ľudí do pracovného procesu, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy, aby po skončení krízy podporilo solídne oživenie v oblasti zamestnanosti. Kľúčový význam bude mať zvýšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti v oblasti poskytovania nepretržitej a individualizovanej podpory pre uchádzačov o zamestnanie. Grécko musí venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom a ženám, ktorí musia vo väčšej miere čeliť nedostatku pracovných príležitostí. Priestor na zlepšenie existuje aj v oblasti sociálneho dialógu, konkrétne podporením aktívneho a zmysluplného zapojenia sociálnych partnerov do tvorby politiky, a to aj pri navrhovaní a zavádzaní opatrení na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Vláda by mala svoje úsilie zamerať aj na zlepšovanie základných zručností pre všetkých, a to aj digitálnych zručností. Zásadný význam bude mať riešenie slabých výsledkov vzdelávania, zlepšovanie odborného vzdelávania a prípravy a rozširovanie vzdelávania dospelých. Kľúčom k zníženiu nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a urýchleniu oživenia trhu práce je zvýšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosti pre trh práce.

| (22) | Vláda už od počiatku vypuknutia nákazy COVID-19 správne reagovala na vzniknutú situáciu tým, že sa prioritne zamerala na poskytovanie udržateľnej likviditnej podpory, vrátane prevádzkového kapitálu, postihnutým podnikom, najmä MSP a mikropodnikom, v prevažnej miere prostredníctvom úverov a záruk. Grécko v rámci dočasného rámca štátnej pomoci zaviedlo tri schémy na zvýšenie kapitálovej likvidity podnikov, a to: i) schému týkajúcu sa vyplácania vratných preddavkov; ii) schému hotovostných kolaterálov na krytie bankových úverov; a iii) schému bonifikácie úrokov pre bežné úvery. Je dôležité, aby bankový sektor za podpory štátnych orgánov plnil v tomto procese svoju sprostredkovateľskú úlohu, ktorá spočíva v udržaní potrebného toku úverov na základe primeraného posúdenia kreditného rizika a obozretných úverových štandardov, a zároveň riadne informoval o akomkoľvek zhoršení kvality aktív. Zásadný význam pre zachovanie kvality aktív, ako aj pre posilnenie oživenia hospodárstva bude mať podpora schopnosti bankového sektora ponúknuť životaschopným dlžníkom zasiahnutým krízou udržateľné riešenia reštrukturalizácie dlhu. |
| --- | --- |

(22)

Vláda už od počiatku vypuknutia nákazy COVID-19 správne reagovala na vzniknutú situáciu tým, že sa prioritne zamerala na poskytovanie udržateľnej likviditnej podpory, vrátane prevádzkového kapitálu, postihnutým podnikom, najmä MSP a mikropodnikom, v prevažnej miere prostredníctvom úverov a záruk. Grécko v rámci dočasného rámca štátnej pomoci zaviedlo tri schémy na zvýšenie kapitálovej likvidity podnikov, a to: i) schému týkajúcu sa vyplácania vratných preddavkov; ii) schému hotovostných kolaterálov na krytie bankových úverov; a iii) schému bonifikácie úrokov pre bežné úvery. Je dôležité, aby bankový sektor za podpory štátnych orgánov plnil v tomto procese svoju sprostredkovateľskú úlohu, ktorá spočíva v udržaní potrebného toku úverov na základe primeraného posúdenia kreditného rizika a obozretných úverových štandardov, a zároveň riadne informoval o akomkoľvek zhoršení kvality aktív. Zásadný význam pre zachovanie kvality aktív, ako aj pre posilnenie oživenia hospodárstva bude mať podpora schopnosti bankového sektora ponúknuť životaschopným dlžníkom zasiahnutým krízou udržateľné riešenia reštrukturalizácie dlhu.

| (23) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu v prioritných sektoroch podporí dlhodobejší rast a prispeje k zmenšeniu regionálnych rozdielov. V roku 2019 došlo k neplánovanému zníženiu verejných investícií o viac než 1 % HDP, pričom k podobnému scenáru podpriemerného čerpania prostriedkov dochádzalo aj v predchádzajúcich rokoch. Grécke orgány začali riešiť toto pretrvávajúce nedostatočné čerpanie finančných prostriedkov vytvorením „národného rozvojového programu“ zameraného na posilnenie pravidiel, ktorými sa riadi vývoj, riadenie, financovanie a vykonávanie podporovaných projektov, a akčného plánu, ktorého cieľom bude zlepšiť prognózovanie a monitorovanie verejných investícií. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú budú verejné investície zohrávať pri oživovaní hospodárstva v období po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, je nevyhnutné odstrániť všetky zostávajúce administratívne prekážky a vytvoriť balík nových projektov. K ďalšiemu zlepšeniu a urýchleniu realizácie verejných investícií by mohlo prispieť aj vytvorenie špecializovaného nástroja na prípravu projektov. Efektívnejšia realizácia verejných investícií by mohla v dôsledku multiplikačného účinku viac stimulovať rast. Grécku by prospelo aj efektívnejšie a udržateľnejšie verejné obstarávanie, ktoré by bolo neoddeliteľnou súčasťou jeho úsilia o zlepšenie a racionalizáciu verejných výdavkov a zaistenie konkurenčného podnikateľského prostredia. To by si vyžadovalo, aby krajina prostredníctvom vhodných legislatívnych a administratívnych opatrení riešila zistené nedostatky, akými je napríklad pretrvávajúci fenomén neodôvodnených mimoriadne nízkych ponúk. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu v prioritných sektoroch podporí dlhodobejší rast a prispeje k zmenšeniu regionálnych rozdielov. V roku 2019 došlo k neplánovanému zníženiu verejných investícií o viac než 1 % HDP, pričom k podobnému scenáru podpriemerného čerpania prostriedkov dochádzalo aj v predchádzajúcich rokoch. Grécke orgány začali riešiť toto pretrvávajúce nedostatočné čerpanie finančných prostriedkov vytvorením „národného rozvojového programu“ zameraného na posilnenie pravidiel, ktorými sa riadi vývoj, riadenie, financovanie a vykonávanie podporovaných projektov, a akčného plánu, ktorého cieľom bude zlepšiť prognózovanie a monitorovanie verejných investícií. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú budú verejné investície zohrávať pri oživovaní hospodárstva v období po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, je nevyhnutné odstrániť všetky zostávajúce administratívne prekážky a vytvoriť balík nových projektov. K ďalšiemu zlepšeniu a urýchleniu realizácie verejných investícií by mohlo prispieť aj vytvorenie špecializovaného nástroja na prípravu projektov. Efektívnejšia realizácia verejných investícií by mohla v dôsledku multiplikačného účinku viac stimulovať rast. Grécku by prospelo aj efektívnejšie a udržateľnejšie verejné obstarávanie, ktoré by bolo neoddeliteľnou súčasťou jeho úsilia o zlepšenie a racionalizáciu verejných výdavkov a zaistenie konkurenčného podnikateľského prostredia. To by si vyžadovalo, aby krajina prostredníctvom vhodných legislatívnych a administratívnych opatrení riešila zistené nedostatky, akými je napríklad pretrvávajúci fenomén neodôvodnených mimoriadne nízkych ponúk.

| (24) | Oživenie gréckeho hospodárstva si bude vyžadovať, aby krajina riešila aj niektoré dlhodobé nedostatky a využila potenciálne budúce príležitosti. Medzi sektory, do ktorých je potrebné najviac investovať, patrí doprava a logistika, pričom podpora je potrebná najmä v oblasti železničnej dopravy, cestnej bezpečnosti a modernizácie intermodálnych uzlov, ale patrí sem aj sektor nakladania s tuhým odpadom a sektor nakladania s komunálnymi odpadovými vodami, do ktorých treba nasmerovať environmentálne udržateľné investície. Transformácia Grécka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle a dlhodobé súkromné aj verejné investície. Plánované investície, napríklad malé projekty v oblasti energetickej efektívnosti, renovácie budov a projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli realizovať skôr, čo by prispelo k oživeniu hospodárstva v období po pandémii COVID-19. V rámci prípravných prác v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie sa môžu využiť investície, ktoré členské štáty plánujú realizovať v rámci národných energetických a klimatických plánov, zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Súvisiace investície by mohli zahŕňať cezhraničné prepojenia na dovoz a vývoz energie medzi susediacimi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky energie pre ľudí a podniky v Grécku a opatrenia na zabezpečenie spravodlivej transformácie regiónov, ktorých sa najviac dotýka ambiciózny plán Grécka postupne sa vzdať výroby energie z lignitu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Grécku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Grécku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(24)

Oživenie gréckeho hospodárstva si bude vyžadovať, aby krajina riešila aj niektoré dlhodobé nedostatky a využila potenciálne budúce príležitosti. Medzi sektory, do ktorých je potrebné najviac investovať, patrí doprava a logistika, pričom podpora je potrebná najmä v oblasti železničnej dopravy, cestnej bezpečnosti a modernizácie intermodálnych uzlov, ale patrí sem aj sektor nakladania s tuhým odpadom a sektor nakladania s komunálnymi odpadovými vodami, do ktorých treba nasmerovať environmentálne udržateľné investície. Transformácia Grécka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle a dlhodobé súkromné aj verejné investície. Plánované investície, napríklad malé projekty v oblasti energetickej efektívnosti, renovácie budov a projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli realizovať skôr, čo by prispelo k oživeniu hospodárstva v období po pandémii COVID-19. V rámci prípravných prác v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie sa môžu využiť investície, ktoré členské štáty plánujú realizovať v rámci národných energetických a klimatických plánov, zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Súvisiace investície by mohli zahŕňať cezhraničné prepojenia na dovoz a vývoz energie medzi susediacimi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky energie pre ľudí a podniky v Grécku a opatrenia na zabezpečenie spravodlivej transformácie regiónov, ktorých sa najviac dotýka ambiciózny plán Grécka postupne sa vzdať výroby energie z lignitu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Grécku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Grécku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (25) | Grécko musí aj napriek určitému pokroku, ktorý dosiahlo v predchádzajúcich rokoch, zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej digitálnej výkonnosti, a to aj zavedením digitálnych nástrojov a služieb vo verejnej správe, justičnom systéme a podnikoch. Pre verejnú správu a fázu oživenia bude osobitne dôležité, aby sa zachovala dynamika a udržali sa výsledky, ktoré sa dosiahli spustením niekoľkých digitálnych služieb od vypuknutia nákazy COVID-19. K zmenšeniu rozdielu v produktivite oproti krajinám, ktorých menou je euro, a zníženiu administratívnej záťaže by mohol prispieť strategický prístup, ktorého cieľom je zintenzívnenie využívania digitálnych technológií vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane verejnej správy a interoperabilita jednotlivých informačných systémov, najmä databázy dohľadu nad trhom. Prioritou je aj zlepšenie dostupnosti sietí s veľmi vysokou kapacitou a intenzívnejšie využívanie vysokorýchlostného internetu. Pokiaľ ide o digitálne zručnosti, Grécko zostáva pod priemerom Únie, keďže v roku 2019 malo aspoň základné digitálne zručnosti len 51 % ľudí vo veku 16 – 74 rokov v porovnaní s priemerom Únie, ktorý je na úrovni 58 %. Zvyšovanie úrovne digitálnych zručností zabezpečí každému jednotlivcovi v Grécku rovnaký prístup k elektronickým službám, pomôže podnikom účinne využívať prácu na diaľku a elektronické nástroje a umožní všetkým vzdelávajúcim sa osobám, či už na školách, na univerzitách alebo v rámci vzdelávania dospelých, aby sa plne zúčastňovali na diaľkovom vzdelávaní. Osobitná pozornosť by sa mala venovať osobám zo znevýhodneného prostredia vrátane utečencov a žiadateľov o azyl a osobám žijúcim vo vzdialených a vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

(25)

Grécko musí aj napriek určitému pokroku, ktorý dosiahlo v predchádzajúcich rokoch, zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej digitálnej výkonnosti, a to aj zavedením digitálnych nástrojov a služieb vo verejnej správe, justičnom systéme a podnikoch. Pre verejnú správu a fázu oživenia bude osobitne dôležité, aby sa zachovala dynamika a udržali sa výsledky, ktoré sa dosiahli spustením niekoľkých digitálnych služieb od vypuknutia nákazy COVID-19. K zmenšeniu rozdielu v produktivite oproti krajinám, ktorých menou je euro, a zníženiu administratívnej záťaže by mohol prispieť strategický prístup, ktorého cieľom je zintenzívnenie využívania digitálnych technológií vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane verejnej správy a interoperabilita jednotlivých informačných systémov, najmä databázy dohľadu nad trhom. Prioritou je aj zlepšenie dostupnosti sietí s veľmi vysokou kapacitou a intenzívnejšie využívanie vysokorýchlostného internetu. Pokiaľ ide o digitálne zručnosti, Grécko zostáva pod priemerom Únie, keďže v roku 2019 malo aspoň základné digitálne zručnosti len 51 % ľudí vo veku 16 – 74 rokov v porovnaní s priemerom Únie, ktorý je na úrovni 58 %. Zvyšovanie úrovne digitálnych zručností zabezpečí každému jednotlivcovi v Grécku rovnaký prístup k elektronickým službám, pomôže podnikom účinne využívať prácu na diaľku a elektronické nástroje a umožní všetkým vzdelávajúcim sa osobám, či už na školách, na univerzitách alebo v rámci vzdelávania dospelých, aby sa plne zúčastňovali na diaľkovom vzdelávaní. Osobitná pozornosť by sa mala venovať osobám zo znevýhodneného prostredia vrátane utečencov a žiadateľov o azyl a osobám žijúcim vo vzdialených a vidieckych oblastiach.

| (26) | Grécko po úspešnom ukončení programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu v roku 2018 podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (7). Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko podľa vykonávacích rozhodnutí Komisie (EÚ) 2018/1192 (8) a (EÚ) 2019/338 (9) sa uznáva, že zo strednodobého hľadiska musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko na zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 22. júna 2018, prijalo záväzok pokračovať v uskutočňovaní všetkých hlavných reforiem prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie, fungovania justičného systému, verejnej správy a boja proti korupcii. Tieto štrukturálne reformy majú pre Grécko z pohľadu oživenia jeho hospodárstva čoraz väčší význam. Úspešné vykonávanie a dokončenie týchto reforiem by malo významne prispieť k podpore rastu Grécka v strednodobom i dlhodobom horizonte. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa môže raz za pol roka viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP ročne. Euroskupina odsúhlasila uvoľnenie prvých dvoch platieb v súvislosti s politicky podmienenými dlhovými opatreniami, a to vo výške 970 miliónov EUR na zasadnutí v apríli 2019 a vo výške 767 miliónov EUR na zasadnutí v decembri 2019. Šiesta správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 20. mája 2020. |
| --- | --- |

(26)

Grécko po úspešnom ukončení programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu v roku 2018 podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (7). Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko podľa vykonávacích rozhodnutí Komisie (EÚ) 2018/1192 (8) a (EÚ) 2019/338 (9) sa uznáva, že zo strednodobého hľadiska musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko na zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 22. júna 2018, prijalo záväzok pokračovať v uskutočňovaní všetkých hlavných reforiem prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie, fungovania justičného systému, verejnej správy a boja proti korupcii. Tieto štrukturálne reformy majú pre Grécko z pohľadu oživenia jeho hospodárstva čoraz väčší význam. Úspešné vykonávanie a dokončenie týchto reforiem by malo významne prispieť k podpore rastu Grécka v strednodobom i dlhodobom horizonte. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa môže raz za pol roka viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP ročne. Euroskupina odsúhlasila uvoľnenie prvých dvoch platieb v súvislosti s politicky podmienenými dlhovými opatreniami, a to vo výške 970 miliónov EUR na zasadnutí v apríli 2019 a vo výške 767 miliónov EUR na zasadnutí v decembri 2019. Šiesta správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 20. mája 2020.

| (27) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(27)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (28) | V súčasnej situácii je najdôležitejšie aj naďalej pokračovať v reorganizácii bánk s cieľom udržať finančnú stabilitu a uvoľniť kapacitu v bankovom sektore na financovanie oživenia hospodárstva. Bankový sektor sa stal odolnejším, čo viedlo v septembri 2019 k zrušeniu kontrol kapitálu, ale pretrvávajúce riziká a výzvy sú stále vysoké. Patrí medzi ne stále veľký objem nesplácaných úverov, kapitálová pozícia, ktorá je v súlade s kapitálovými požiadavkami, ale ktorá sa musí v strednodobom horizonte vysporiadať s rastúcim dopytom po kapitáli, ako aj nízka ziskovosť závislá od rastu úverov. Preto sú grécke banky obzvlášť vystavené riziku nárastu nákladov na financovanie a opätovnému zhoršeniu kvality aktív v dôsledku pandémie COVID-19. Zásadnú úlohu pri dosahovaní dvojitého cieľa, ktorým je zmiernenie vplyvu vypuknutia pandémie na kvalitu aktív a zároveň riešenie pretrvávajúceho objemu nesplácaných úverov, môže zohrať podpora plynulého fungovania sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a súbežné poskytovanie nových úverov, ako aj realizácia životaschopnej dlhodobej reštrukturalizácie úverov v súlade s obozretnými úverovými štandardmi. Vykonávanie reformy právneho rámca, ktorá umožní neobmedzené vymáhanie kolaterálu od dlžníkov v stave zlyhania, môže byť zásadným krokom týmto smerom. |
| --- | --- |

(28)

V súčasnej situácii je najdôležitejšie aj naďalej pokračovať v reorganizácii bánk s cieľom udržať finančnú stabilitu a uvoľniť kapacitu v bankovom sektore na financovanie oživenia hospodárstva. Bankový sektor sa stal odolnejším, čo viedlo v septembri 2019 k zrušeniu kontrol kapitálu, ale pretrvávajúce riziká a výzvy sú stále vysoké. Patrí medzi ne stále veľký objem nesplácaných úverov, kapitálová pozícia, ktorá je v súlade s kapitálovými požiadavkami, ale ktorá sa musí v strednodobom horizonte vysporiadať s rastúcim dopytom po kapitáli, ako aj nízka ziskovosť závislá od rastu úverov. Preto sú grécke banky obzvlášť vystavené riziku nárastu nákladov na financovanie a opätovnému zhoršeniu kvality aktív v dôsledku pandémie COVID-19. Zásadnú úlohu pri dosahovaní dvojitého cieľa, ktorým je zmiernenie vplyvu vypuknutia pandémie na kvalitu aktív a zároveň riešenie pretrvávajúceho objemu nesplácaných úverov, môže zohrať podpora plynulého fungovania sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a súbežné poskytovanie nových úverov, ako aj realizácia životaschopnej dlhodobej reštrukturalizácie úverov v súlade s obozretnými úverovými štandardmi. Vykonávanie reformy právneho rámca, ktorá umožní neobmedzené vymáhanie kolaterálu od dlžníkov v stave zlyhania, môže byť zásadným krokom týmto smerom.

| (29) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Grécko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(29)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Grécko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (30) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(30)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (31) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Grécku v roku 2019. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(31)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Grécku v roku 2019. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (32) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (10) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(32)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (10) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (33) | Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie, |
| --- | --- |

(33)

Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť primeraný a rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnanosť a sociálnu oblasť, a to aj zavedením takých opatrení, akými sú napríklad režimy skráteného pracovného času a zabezpečenie účinnej aktivačnej podpory. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Urýchlene zaviesť opatrenia na zabezpečenie likvidity a nepretržitého toku úverov a iných finančných prostriedkov do hospodárstva, s osobitným zameraním sa na MSP, ktoré sú najviac postihnuté krízou. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bezpečnú a udržateľnú dopravu a logistiku, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, environmentálnu infraštruktúru a digitálne zručnosti a digitálnu infraštruktúru s veľmi vysokou kapacitou. Zlepšiť účinnosť a digitalizáciu verejnej správy a podporiť digitálnu transformáciu podnikov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pokračovať v reformách a dokončiť ich v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté po skončení programu na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018, s cieľom obnoviť činnosti vedúce k udržateľnému oživeniu hospodárstva v nadväznosti na postupné uvoľňovanie obmedzení zavedených v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 42.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

7

(8)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1).

8

(9)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/338 z 20. februára 2019 o predĺžení sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2019, s. 17).

9

(10)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

10

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/54

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020

(2020/C 282/09)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Španielsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký vonkajší a vnútorný dlh vo verejnom aj súkromnom sektore predstavoval v kontexte stále vysokej nezamestnanosti aj naďalej slabé miesto a mal cezhraničný význam. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Španielsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký vonkajší a vnútorný dlh vo verejnom aj súkromnom sektore predstavoval v kontexte stále vysokej nezamestnanosti aj naďalej slabé miesto a mal cezhraničný význam.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Španielsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Španielsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých španielskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Platí to napríklad v prípade regiónov, ktoré sa najvýraznejšie spoliehajú na cestovný ruch, ako napríklad regióny na stredomorskom pobreží, Andalúzia alebo Baleáry a Kanárske ostrovy, kde je viac než štvrtina pracovných miest spojená s odvetvím cestovného ruchu. S tým súvisí významné riziko, že v Španielsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých španielskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Platí to napríklad v prípade regiónov, ktoré sa najvýraznejšie spoliehajú na cestovný ruch, ako napríklad regióny na stredomorskom pobreží, Andalúzia alebo Baleáry a Kanárske ostrovy, kde je viac než štvrtina pracovných miest spojená s odvetvím cestovného ruchu. S tým súvisí významné riziko, že v Španielsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Španielsko 1. mája 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Španielsko 1. mája 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Španielsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Španielsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo.

| (12) | Rada 13. júla 2018 odporučila Španielsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019. Je to relevantný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje súlad Španielska s dlhovým kritériom v roku 2019. |
| --- | --- |

(12)

Rada 13. júla 2018 odporučila Španielsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019. Je to relevantný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje súlad Španielska s dlhovým kritériom v roku 2019.

| (13) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,8 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,3 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 115,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,8 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,3 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 115,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (14) | Španielsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 3,2 % HDP. Vyčíslenie opatrení, ktoré zvyšujú deficit, vo všeobecnosti korešponduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozličný spôsob zaobchádzania s nákladmi na automatické stabilizátory. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, poskytovanie podpory príjmu pracovníkom, ktorí sú nútení pracovať v režimoch skráteného pracovného času, cielené oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie a osobitné ukončenie poskytovania výhod samostatne zárobkovo činným osobám, ktorých činnosť bola pozastavená alebo ktorým k výrazne poklesli príjmy. Španielsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 9,2 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú najmä záruky za úvery (8,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Španielsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Španielsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 3,2 % HDP. Vyčíslenie opatrení, ktoré zvyšujú deficit, vo všeobecnosti korešponduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozličný spôsob zaobchádzania s nákladmi na automatické stabilizátory. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, poskytovanie podpory príjmu pracovníkom, ktorí sú nútení pracovať v režimoch skráteného pracovného času, cielené oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie a osobitné ukončenie poskytovania výhod samostatne zárobkovo činným osobám, ktorých činnosť bola pozastavená alebo ktorým k výrazne poklesli príjmy. Španielsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 9,2 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú najmä záruky za úvery (8,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Španielsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Španielska v roku 2020 na úrovni –10,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –6,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,6 % a v roku 2021 úroveň 113,7 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Španielska v roku 2020 na úrovni –10,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –6,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,6 % a v roku 2021 úroveň 113,7 % HDP.

| (16) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Španielsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Španielsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené.

| (17) | Opatrenia prijaté s cieľom zastaviť šírenie vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19 majú významný vplyv na hospodárstvo krajiny a tento rok by mohli znamenať prepad HDP o 9,4 %. Rozsiahly bude aj vplyv na zamestnanosť, hoci v tejto fáze sa ešte nedá presne vyčísliť. Od prepuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19, konkrétne v období od februára do mája, prišlo o prácu už takmer 700 000 ľudí. Vplyv na zamestnanosť sa v súčasnosti zmierňuje tým, že takmer 3,5 milióna pracovníkov bolo zahrnutých do režimu skráteného pracovného času (ERTE), v dôsledku čoho sa doposiaľ predchádza bezprostredným stratám pracovných miest. Následky pandémie ochorenia COVID-19 v Španielsku ešte zhorší vysoký podiel zamestnancov malých a stredných podnikov (MSP), váha odvetví, ktoré sú pandémiou najviac zasiahnuté a ktoré sa budú pravdepodobne zotavovať oveľa pomalšie, ako napríklad cestovný ruch a maloobchod, a vysoký percentuálny podiel zamestnancov s dočasnými zmluvami (v roku 2019 to bolo 26,3 %). Všetky tieto faktory by mohli viesť k rozsiahlym poklesom zamestnanosti a k zosilneniu hospodárskeho otrasu. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 18,9 % (pričom vo februári 2020 bola na úrovni 13,6 %) a v roku 2021 jej pokles na úroveň 17 %. |
| --- | --- |

(17)

Opatrenia prijaté s cieľom zastaviť šírenie vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19 majú významný vplyv na hospodárstvo krajiny a tento rok by mohli znamenať prepad HDP o 9,4 %. Rozsiahly bude aj vplyv na zamestnanosť, hoci v tejto fáze sa ešte nedá presne vyčísliť. Od prepuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19, konkrétne v období od februára do mája, prišlo o prácu už takmer 700 000 ľudí. Vplyv na zamestnanosť sa v súčasnosti zmierňuje tým, že takmer 3,5 milióna pracovníkov bolo zahrnutých do režimu skráteného pracovného času (ERTE), v dôsledku čoho sa doposiaľ predchádza bezprostredným stratám pracovných miest. Následky pandémie ochorenia COVID-19 v Španielsku ešte zhorší vysoký podiel zamestnancov malých a stredných podnikov (MSP), váha odvetví, ktoré sú pandémiou najviac zasiahnuté a ktoré sa budú pravdepodobne zotavovať oveľa pomalšie, ako napríklad cestovný ruch a maloobchod, a vysoký percentuálny podiel zamestnancov s dočasnými zmluvami (v roku 2019 to bolo 26,3 %). Všetky tieto faktory by mohli viesť k rozsiahlym poklesom zamestnanosti a k zosilneniu hospodárskeho otrasu. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 18,9 % (pričom vo februári 2020 bola na úrovni 13,6 %) a v roku 2021 jej pokles na úroveň 17 %.

| (18) | Španielske orgány sa vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a obdobia izolácie snažia zmierniť rozličnými balíkmi opatrení, ktorých celková hodnota je 145 miliárd EUR. V snahe zvládnuť boj proti ochoreniu COVID-19 navýšili verejné orgány objem výdavkov smerujúcich do zdravotníctva a sociálnych služieb. Zároveň uľahčili využívanie režimu ERTE s cieľom udržať ľudí v zamestnaní a podporiť príjmy domácností. Zamestnanci, ktorých sa týka režim ERTE, dostávajú dávku vo výške 70 % základu svojho príspevku na sociálne zabezpečenie, pričom sa uplatňuje minimálny a maximálny limit (502 EUR, resp. 1 402 EUR). Pracovný vzťah tak zostáva počas trvania režimu ERTE zachovaný a možnosť použitia tohto právneho nástroja z dôvodu vyššej moci v súvislosti s ochorením COVID-19 sa nedávno predĺžila minimálne do 30. júna 2020. Podniky, ktoré realizujú ERTE, sú oslobodené od povinnosti platiť za pracovníkov, na ktorých sa režim vzťahuje, veľkú časť príspevkov na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že títo pracovníci pracovné miesto nestratia aspoň počas šiestich mesiacov po tom, ako dôjde k oživeniu podnikateľských činností. Tieto opatrenia sprevádza osobitná pomoc pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sú chrbtovou kosťou španielskeho hospodárstva (odklad daňových platieb, zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie a štátne záruky), pričom sú pokusom pomôcť im predísť bankrotu a po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 rýchlo obnoviť činnosť. Prijaté boli aj opatrenia, ktoré majú dočasne zaručovať podporu príjmu samostatne zárobkovo činným osobám, neštandardným a zraniteľným pracovníkom, ktorí za normálnych okolností nemajú prístup k sociálnemu zabezpečeniu. |
| --- | --- |

(18)

Španielske orgány sa vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a obdobia izolácie snažia zmierniť rozličnými balíkmi opatrení, ktorých celková hodnota je 145 miliárd EUR. V snahe zvládnuť boj proti ochoreniu COVID-19 navýšili verejné orgány objem výdavkov smerujúcich do zdravotníctva a sociálnych služieb. Zároveň uľahčili využívanie režimu ERTE s cieľom udržať ľudí v zamestnaní a podporiť príjmy domácností. Zamestnanci, ktorých sa týka režim ERTE, dostávajú dávku vo výške 70 % základu svojho príspevku na sociálne zabezpečenie, pričom sa uplatňuje minimálny a maximálny limit (502 EUR, resp. 1 402 EUR). Pracovný vzťah tak zostáva počas trvania režimu ERTE zachovaný a možnosť použitia tohto právneho nástroja z dôvodu vyššej moci v súvislosti s ochorením COVID-19 sa nedávno predĺžila minimálne do 30. júna 2020. Podniky, ktoré realizujú ERTE, sú oslobodené od povinnosti platiť za pracovníkov, na ktorých sa režim vzťahuje, veľkú časť príspevkov na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že títo pracovníci pracovné miesto nestratia aspoň počas šiestich mesiacov po tom, ako dôjde k oživeniu podnikateľských činností. Tieto opatrenia sprevádza osobitná pomoc pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sú chrbtovou kosťou španielskeho hospodárstva (odklad daňových platieb, zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie a štátne záruky), pričom sú pokusom pomôcť im predísť bankrotu a po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 rýchlo obnoviť činnosť. Prijaté boli aj opatrenia, ktoré majú dočasne zaručovať podporu príjmu samostatne zárobkovo činným osobám, neštandardným a zraniteľným pracovníkom, ktorí za normálnych okolností nemajú prístup k sociálnemu zabezpečeniu.

| (19) | Španielsky systém zdravotnej starostlivosti dosahuje napriek pomerne nízkej úrovni investícií dobré zdravotné výsledky. V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 sa však systém nevídane zaťažil a odhalila sa jeho náchylnosť na otrasy. Bezprostredné opatrenia sa zameriavajú na posilňovanie kapacít, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a infraštruktúru potrebné na záchranu životov a obnovenie verejného zdravia v čase pandémie. Osobitne zraniteľné sú počas tejto krízy spôsobenej ochorením COVID-19 najmä osoby so zdravotným postihnutím a starší občania v rezidenčnej starostlivosti. Treba zabezpečiť ich nepretržitý prístup k zdravotnej a sociálnej starostlivosti vrátane pohotovostných služieb a služieb intenzívnej starostlivosti. V ďalšej fáze by sa úsilie malo zamerať na zlepšenie odolnosti zdravotníctva, aby dokázalo čo najskôr pokračovať v optimálnych výkonoch a aby dokázalo lepšie zvládať nové otrasy. Pandémia ochorenia COVID-19 odhalila existujúce štrukturálne problémy, z ktorých niektoré sú dôsledkom istých nedostatkov v oblasti investícií do fyzickej infraštruktúry a nedostatkov v najímaní zdravotného personálu a v jeho pracovných podmienkach. Pokiaľ ide o výdavky, fyzické zdroje a personál, možno pozorovať regionálne rozdiely a koordinácia medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy nie je vždy účinná. V strednodobom horizonte by poskytovanie zdravotnej starostlivosti mohlo lepšie reagovať na výzvy súvisiace so starnutím obyvateľstva, nárastom počtu chronických diagnóz a zdravotného postihnutia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. V strednodobom horizonte bude dôležité zabezpečiť, aby pravdepodobné znižovanie zdrojov spôsobené hospodárskym poklesom nemalo vplyv na zdravotnú starostlivosť ľudí a aby nespôsobilo nerovnosť v prístupe k tejto starostlivosti. |
| --- | --- |

(19)

Španielsky systém zdravotnej starostlivosti dosahuje napriek pomerne nízkej úrovni investícií dobré zdravotné výsledky. V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 sa však systém nevídane zaťažil a odhalila sa jeho náchylnosť na otrasy. Bezprostredné opatrenia sa zameriavajú na posilňovanie kapacít, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a infraštruktúru potrebné na záchranu životov a obnovenie verejného zdravia v čase pandémie. Osobitne zraniteľné sú počas tejto krízy spôsobenej ochorením COVID-19 najmä osoby so zdravotným postihnutím a starší občania v rezidenčnej starostlivosti. Treba zabezpečiť ich nepretržitý prístup k zdravotnej a sociálnej starostlivosti vrátane pohotovostných služieb a služieb intenzívnej starostlivosti. V ďalšej fáze by sa úsilie malo zamerať na zlepšenie odolnosti zdravotníctva, aby dokázalo čo najskôr pokračovať v optimálnych výkonoch a aby dokázalo lepšie zvládať nové otrasy. Pandémia ochorenia COVID-19 odhalila existujúce štrukturálne problémy, z ktorých niektoré sú dôsledkom istých nedostatkov v oblasti investícií do fyzickej infraštruktúry a nedostatkov v najímaní zdravotného personálu a v jeho pracovných podmienkach. Pokiaľ ide o výdavky, fyzické zdroje a personál, možno pozorovať regionálne rozdiely a koordinácia medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy nie je vždy účinná. V strednodobom horizonte by poskytovanie zdravotnej starostlivosti mohlo lepšie reagovať na výzvy súvisiace so starnutím obyvateľstva, nárastom počtu chronických diagnóz a zdravotného postihnutia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. V strednodobom horizonte bude dôležité zabezpečiť, aby pravdepodobné znižovanie zdrojov spôsobené hospodárskym poklesom nemalo vplyv na zdravotnú starostlivosť ľudí a aby nespôsobilo nerovnosť v prístupe k tejto starostlivosti.

| (20) | Napriek dlhým rokom intenzívneho vytvárania pracovných miest zaznamenal španielsky trh práce vysokú úroveň nezamestnanosti a segmentácie trhu práce aj pred pandémiou ochorenia COVID-19. Z predbežných údajov vyplýva, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 dôjde v Španielsku k veľmi výraznému nárastu nezamestnanosti, čo bude mať negatívny vplyv na už aj tak obmedzenú schopnosť služieb zamestnanosti podporovať pracovníkov a zamestnávateľov, ako aj na obmedzené kapacity sociálnych služieb. V strednodobom horizonte by sa malo oživenie zabezpečiť tak, že sa po dohode so sociálnymi partnermi prijmú opatrenia na podporu zamestnanosti, ako napríklad postupné ukončovanie režimov skráteného pracovného času, preskúmanie systému stimulov v oblasti najímania pracovníkov na lepšiu podporu udržateľných foriem zamestnanosti – najmä pre pracovníkov v mladom veku – a to aj prostredníctvom flexibility pracovných podmienok. Ak by sa zvýšil podiel študentov vedných odborov a digitálnych technológií, zatraktívnilo odborné vzdelávanie a príprava a zabezpečili pružnejšie príležitosti na zlepšovanie zručností a rekvalifikáciu, mohlo by to pomôcť splniť čoraz väčší dopyt po technických zručnostiach, ktoré sú potrebné na zelenú a digitálnu transformáciu, ktorá bude sprevádzať oživenie hospodárstva. Všeobecnejšie možno konštatovať, že k lepším výsledkom v oblasti vzdelávania by mohlo prispieť zlepšenie študijného a kariérového poradenstva a poskytovanie primeranej podpory znevýhodneným študentom a zaostávajúcim regiónom. Úspech opatrení, ktoré možno prijať v snahe dosiahnuť tieto ciele, bude vo veľkej miere závisieť od toho, aby sa v súvislosti s reformami neuponáhľalo dosahovanie širokého a dlhotrvajúceho sociálneho a politického konsenzu. |
| --- | --- |

(20)

Napriek dlhým rokom intenzívneho vytvárania pracovných miest zaznamenal španielsky trh práce vysokú úroveň nezamestnanosti a segmentácie trhu práce aj pred pandémiou ochorenia COVID-19. Z predbežných údajov vyplýva, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 dôjde v Španielsku k veľmi výraznému nárastu nezamestnanosti, čo bude mať negatívny vplyv na už aj tak obmedzenú schopnosť služieb zamestnanosti podporovať pracovníkov a zamestnávateľov, ako aj na obmedzené kapacity sociálnych služieb. V strednodobom horizonte by sa malo oživenie zabezpečiť tak, že sa po dohode so sociálnymi partnermi prijmú opatrenia na podporu zamestnanosti, ako napríklad postupné ukončovanie režimov skráteného pracovného času, preskúmanie systému stimulov v oblasti najímania pracovníkov na lepšiu podporu udržateľných foriem zamestnanosti – najmä pre pracovníkov v mladom veku – a to aj prostredníctvom flexibility pracovných podmienok. Ak by sa zvýšil podiel študentov vedných odborov a digitálnych technológií, zatraktívnilo odborné vzdelávanie a príprava a zabezpečili pružnejšie príležitosti na zlepšovanie zručností a rekvalifikáciu, mohlo by to pomôcť splniť čoraz väčší dopyt po technických zručnostiach, ktoré sú potrebné na zelenú a digitálnu transformáciu, ktorá bude sprevádzať oživenie hospodárstva. Všeobecnejšie možno konštatovať, že k lepším výsledkom v oblasti vzdelávania by mohlo prispieť zlepšenie študijného a kariérového poradenstva a poskytovanie primeranej podpory znevýhodneným študentom a zaostávajúcim regiónom. Úspech opatrení, ktoré možno prijať v snahe dosiahnuť tieto ciele, bude vo veľkej miere závisieť od toho, aby sa v súvislosti s reformami neuponáhľalo dosahovanie širokého a dlhotrvajúceho sociálneho a politického konsenzu.

| (21) | Účinky pandémie ochorenia COVID-19 na trh práce vyvolali naliehavú potrebu podporiť príjem domácností zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19. V tejto snahe má kľúčový význam to, aby sa uľahčilo využívanie režimov skráteného pracovného času. Dočasní pracovníci s pracovnými zmluvami na veľmi krátky čas, ktorí predstavujú väčšinu novo nezamestnaných, medzi ktorými často figurujú pracovníci v mladom veku, však často nemajú nárok na štandardnú ochranu v nezamestnanosti. Treba zabezpečiť, aby všetci pracovníci – vrátane dočasných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb – mali okrem núdzových opatrení, ktoré už vláda prijala, prístup k primeranej forme sociálnej ochrany a k aktívnym politikám trhu práce, čím sa podporí udržateľné oživenie a sociálna kohézia. |
| --- | --- |

(21)

Účinky pandémie ochorenia COVID-19 na trh práce vyvolali naliehavú potrebu podporiť príjem domácností zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19. V tejto snahe má kľúčový význam to, aby sa uľahčilo využívanie režimov skráteného pracovného času. Dočasní pracovníci s pracovnými zmluvami na veľmi krátky čas, ktorí predstavujú väčšinu novo nezamestnaných, medzi ktorými často figurujú pracovníci v mladom veku, však často nemajú nárok na štandardnú ochranu v nezamestnanosti. Treba zabezpečiť, aby všetci pracovníci – vrátane dočasných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb – mali okrem núdzových opatrení, ktoré už vláda prijala, prístup k primeranej forme sociálnej ochrany a k aktívnym politikám trhu práce, čím sa podporí udržateľné oživenie a sociálna kohézia.

| (22) | V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa v Španielsku s veľkou pravdepodobnosťou zvýšia už aj tak vysoké úrovne chudoby alebo sociálneho vylúčenia, a to najmä v rodinách s deťmi. V roku 2019 malo Španielsko spomedzi členských štátov najnižšiu priemernú výšku rodinných dávok na dieťa. Rodiny s nízkymi až strednými príjmami nemajú nárok na prísne štátne prídavky na deti, a ani daňové odpočty ich príliš nezvýhodňujú. Výdavky na sociálne zabezpečenie sú do veľkej miery zamerané na staršie osoby, pričom ak sa ohlásené odklony od dôchodkovej reformy z roku 2013 stanú trvalými a neprijmú sa primerané kompenzačné opatrenia, úroveň výdavkov na starobné dôchodky sa v strednodobom až dlhodobom horizonte výrazne zvýši. Náročný hospodársky a sociálny kontext spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19 namiesto toho nabáda na medzigeneračnú solidaritu zameranú na mladšie generácie. Pomoc v nezamestnanosti pre dlhodobo nezamestnaných a pracovníkov, ktorí nemajú nárok na príspevkové systémy, je momentálne rozdrobená medzi mnohé schémy, následkom čoho je miera pokrytia nízka. Existujúce regionálne schémy minimálneho príjmu majú dosah len na 20 % potenciálnych príjemcov v krajine, pričom existujú značné regionálne rozdiely, pokiaľ ide o mieru pokrytia, trvanie, podmienky prístupu a primeranosť podpory. V súčasnej naliehavej situácii sa nedávno prijal trvalý celoštátny systém záruky príjmu, na ktorý budú mať odhadom nárok vyše 2 milióny príjemcov, a očakáva sa, že parlament ho ratifikuje, a že sa doplní o existujúce regionálne systémy minimálneho príjmu. Ich vplyv na znižovanie chudoby a ich udržateľnosť v krátkodobom až strednodobom horizonte v tejto fáze nemožno vyhodnotiť. |
| --- | --- |

(22)

V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa v Španielsku s veľkou pravdepodobnosťou zvýšia už aj tak vysoké úrovne chudoby alebo sociálneho vylúčenia, a to najmä v rodinách s deťmi. V roku 2019 malo Španielsko spomedzi členských štátov najnižšiu priemernú výšku rodinných dávok na dieťa. Rodiny s nízkymi až strednými príjmami nemajú nárok na prísne štátne prídavky na deti, a ani daňové odpočty ich príliš nezvýhodňujú. Výdavky na sociálne zabezpečenie sú do veľkej miery zamerané na staršie osoby, pričom ak sa ohlásené odklony od dôchodkovej reformy z roku 2013 stanú trvalými a neprijmú sa primerané kompenzačné opatrenia, úroveň výdavkov na starobné dôchodky sa v strednodobom až dlhodobom horizonte výrazne zvýši. Náročný hospodársky a sociálny kontext spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19 namiesto toho nabáda na medzigeneračnú solidaritu zameranú na mladšie generácie. Pomoc v nezamestnanosti pre dlhodobo nezamestnaných a pracovníkov, ktorí nemajú nárok na príspevkové systémy, je momentálne rozdrobená medzi mnohé schémy, následkom čoho je miera pokrytia nízka. Existujúce regionálne schémy minimálneho príjmu majú dosah len na 20 % potenciálnych príjemcov v krajine, pričom existujú značné regionálne rozdiely, pokiaľ ide o mieru pokrytia, trvanie, podmienky prístupu a primeranosť podpory. V súčasnej naliehavej situácii sa nedávno prijal trvalý celoštátny systém záruky príjmu, na ktorý budú mať odhadom nárok vyše 2 milióny príjemcov, a očakáva sa, že parlament ho ratifikuje, a že sa doplní o existujúce regionálne systémy minimálneho príjmu. Ich vplyv na znižovanie chudoby a ich udržateľnosť v krátkodobom až strednodobom horizonte v tejto fáze nemožno vyhodnotiť.

| (23) | Ďalším priťažujúcim faktorom, pokiaľ ide o krízu spôsobenú ochorením COVID-19 v Španielsku je to, že veľká časť zamestnanosti v krajine pripadá na vysoký počet MSP. Aby sa predišlo bankrotom, ktorým by sa dalo zabrániť, urýchlene boli prijaté určité opatrenia na poskytnutie likviditnej podpory podnikom prostredníctvom úverov a záruk, pričom tieto opatrenia sú zamerané na MSP a na odvetvia, ktoré kríza spôsobená ochorením COVID-19 zasiahne výraznejšie a dlhodobejšie, ako napríklad cestovný ruch (na ktorý v roku 2019 pripadalo 12 % španielskeho HDP). Ak finanční sprostredkovatelia hodlajú využiť účinky týchto opatrení, mali by ich efektívne a urýchlene vykonať. Pomôcť zlepšiť peňažné toky MSP by malo aj to, že sa im umožní odklad platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlia sa zmluvné platby verejných orgánov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V snahe zabezpečiť účinnosť týchto opatrení je dôležité, aby sa zachovala intenzita úsilia zameraného na znižovanie administratívneho zaťaženia a ponúkanie efektívnych digitálnych služieb verejnej správy. Pre úspešné oživenie hospodárstva je nevyhnutné podporovať podniky v odvetviach najviac zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a chrániť konkurencieschopnosť vyvážajúcich spoločností, ako aj presadzovať internacionalizáciu ako prostriedok na posilnenie odolnosti firiem. |
| --- | --- |

(23)

Ďalším priťažujúcim faktorom, pokiaľ ide o krízu spôsobenú ochorením COVID-19 v Španielsku je to, že veľká časť zamestnanosti v krajine pripadá na vysoký počet MSP. Aby sa predišlo bankrotom, ktorým by sa dalo zabrániť, urýchlene boli prijaté určité opatrenia na poskytnutie likviditnej podpory podnikom prostredníctvom úverov a záruk, pričom tieto opatrenia sú zamerané na MSP a na odvetvia, ktoré kríza spôsobená ochorením COVID-19 zasiahne výraznejšie a dlhodobejšie, ako napríklad cestovný ruch (na ktorý v roku 2019 pripadalo 12 % španielskeho HDP). Ak finanční sprostredkovatelia hodlajú využiť účinky týchto opatrení, mali by ich efektívne a urýchlene vykonať. Pomôcť zlepšiť peňažné toky MSP by malo aj to, že sa im umožní odklad platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlia sa zmluvné platby verejných orgánov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V snahe zabezpečiť účinnosť týchto opatrení je dôležité, aby sa zachovala intenzita úsilia zameraného na znižovanie administratívneho zaťaženia a ponúkanie efektívnych digitálnych služieb verejnej správy. Pre úspešné oživenie hospodárstva je nevyhnutné podporovať podniky v odvetviach najviac zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a chrániť konkurencieschopnosť vyvážajúcich spoločností, ako aj presadzovať internacionalizáciu ako prostriedok na posilnenie odolnosti firiem.

| (24) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Vyhliadky Španielska v oblasti oživenia hospodárstva budú závisieť od jeho schopnosti zvyšovať produktivitu a podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom digitálnej a zelenej transformácie. Inovačná výkonnosť Španielska je pod priemerom Únie vo všetkých regiónoch krajiny. Španielsko dosahuje podpriemerné výsledky v oblasti schopnosti podnikov inovovať, investovať do hmotných a nehmotných aktív a optimálne využívať zručnosti svojho obyvateľstva, čo by mohlo oslabiť ich konkurencieschopnosť v oblasti vedomostnej ekonomiky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila význam digitalizácie v oblasti zachovávania prístupu k službám verejnej správy a vzdelávaniu a odbornej príprave, ako aj v oblasti ochrany pracovných miest a hospodárskej činnosti. Pred nástupom obdobia izolácie mala primerané platformy digitálneho vzdelávania zavedené len polovica škôl v Španielsku, pričom existovali značné regionálne rozdiely. Náhly prechod na digitálne vzdelávanie bol zároveň veľkou výzvou pre zraniteľných študentov, ktorí doma nemali prístup k digitálnym riešeniam. Španielsko by malo zabezpečiť, aby k digitálnemu vzdelávaniu mali prístup všetci študenti vrátane tých, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach, a tých, ktorí sú zo zraniteľných domácností. Podporou digitalizácie podnikov by sa zároveň podporila aj konkurencieschopnosť španielskych podnikov v globálnych hodnotových reťazcoch a zvýšila by sa ich schopnosť vyvážať, čo platí najmä pre MSP a mikropodniky. Digitálnou transformáciou – vrátane využívania pokročilých digitálnych technológií – a zmenšením digitálnej priepasti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami by sa zvýšila schopnosť španielskeho hospodárstva inovovať. Navyše možno konštatovať, že ak sa na všetkých úrovniach posilní správa a riadenie výskumu a inovácií, ak sa prostredníctvom systematických hodnotení a motivácie výskumných organizácií spolupracovať so súkromným sektorom skvalitní výskum, politiky v oblasti výskumu a inovácií by sa tak mohli stať účinnejšími a mohlo by sa urýchliť šírenie inovácií s cieľom podporiť oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Vyhliadky Španielska v oblasti oživenia hospodárstva budú závisieť od jeho schopnosti zvyšovať produktivitu a podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom digitálnej a zelenej transformácie. Inovačná výkonnosť Španielska je pod priemerom Únie vo všetkých regiónoch krajiny. Španielsko dosahuje podpriemerné výsledky v oblasti schopnosti podnikov inovovať, investovať do hmotných a nehmotných aktív a optimálne využívať zručnosti svojho obyvateľstva, čo by mohlo oslabiť ich konkurencieschopnosť v oblasti vedomostnej ekonomiky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila význam digitalizácie v oblasti zachovávania prístupu k službám verejnej správy a vzdelávaniu a odbornej príprave, ako aj v oblasti ochrany pracovných miest a hospodárskej činnosti. Pred nástupom obdobia izolácie mala primerané platformy digitálneho vzdelávania zavedené len polovica škôl v Španielsku, pričom existovali značné regionálne rozdiely. Náhly prechod na digitálne vzdelávanie bol zároveň veľkou výzvou pre zraniteľných študentov, ktorí doma nemali prístup k digitálnym riešeniam. Španielsko by malo zabezpečiť, aby k digitálnemu vzdelávaniu mali prístup všetci študenti vrátane tých, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach, a tých, ktorí sú zo zraniteľných domácností. Podporou digitalizácie podnikov by sa zároveň podporila aj konkurencieschopnosť španielskych podnikov v globálnych hodnotových reťazcoch a zvýšila by sa ich schopnosť vyvážať, čo platí najmä pre MSP a mikropodniky. Digitálnou transformáciou – vrátane využívania pokročilých digitálnych technológií – a zmenšením digitálnej priepasti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami by sa zvýšila schopnosť španielskeho hospodárstva inovovať. Navyše možno konštatovať, že ak sa na všetkých úrovniach posilní správa a riadenie výskumu a inovácií, ak sa prostredníctvom systematických hodnotení a motivácie výskumných organizácií spolupracovať so súkromným sektorom skvalitní výskum, politiky v oblasti výskumu a inovácií by sa tak mohli stať účinnejšími a mohlo by sa urýchliť šírenie inovácií s cieľom podporiť oživenie hospodárstva.

| (25) | Prechod Španielska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného bude vyžadovať rozsiahle dlhodobé investície do energie z obnoviteľných zdrojov, udržateľnej energetickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Zároveň by malo dôjsť k čo najskoršej realizácii investícií, aby sa v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Španielska napomohlo počas oživenia zelenej transformácii. Podpora integrovaných energetických systémov by mala uľahčiť intenzívnejšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ak by sa prostredníctvom rozsiahlych renovácií znížila spotreba energie v súkromných a verejných budovách a ak by sa rozvinuli inteligentné siete a uskladňovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, pomohlo by to lepšie riadiť dopyt po energii, pričom by sa počas oživenia zároveň podporilo vytváranie pracovných miest. Ďalšie investície do energetickej infraštruktúry – vrátane investícií do elektrických prepojení so zvyškom Únie – by pomohli zlepšiť integráciu vnútorného trhu Únie s energiou, pričom by sa súčasne zaviedla väčšia miera hospodárskej súťaže a uľahčilo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ďalším úsilím by sa zároveň mala podporiť udržateľná a efektívna doprava vrátane posilnenia služieb verejnej dopravy, zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá, najmä pre elektrické vozidlá. Investície budú potrebné aj na to, aby sa umožnilo intenzívnejšie využívanie železničnej nákladnej dopravy, vrátane investícií do cezhraničných prepojení s Francúzskom a Portugalskom a prepojení s prístavmi a dopravnými uzlami. Určité oblasti Španielska navyše figurujú medzi oblasťami, ktoré sú v Európe najviac vystavené zmene klímy. Pod tlakom sa nachádzajú vodné zdroje krajiny, pričom infraštruktúra vodohospodárstva a odpadového hospodárstva je v krajine nerovnomerne rozvinutá. Zelené investície môžu pomôcť zvládať nepriaznivé účinky zmeny klímy, vrátane ochrany lesov, ako napríklad vlny horúčav, sucho, povodne a lesné požiare, zlepšiť kvalitu ovzdušia, vodohospodárstva a odpadového hospodárstva a napomôcť rozvoju potenciálu v oblasti obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Španielsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Španielsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(25)

Prechod Španielska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného bude vyžadovať rozsiahle dlhodobé investície do energie z obnoviteľných zdrojov, udržateľnej energetickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Zároveň by malo dôjsť k čo najskoršej realizácii investícií, aby sa v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Španielska napomohlo počas oživenia zelenej transformácii. Podpora integrovaných energetických systémov by mala uľahčiť intenzívnejšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ak by sa prostredníctvom rozsiahlych renovácií znížila spotreba energie v súkromných a verejných budovách a ak by sa rozvinuli inteligentné siete a uskladňovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, pomohlo by to lepšie riadiť dopyt po energii, pričom by sa počas oživenia zároveň podporilo vytváranie pracovných miest. Ďalšie investície do energetickej infraštruktúry – vrátane investícií do elektrických prepojení so zvyškom Únie – by pomohli zlepšiť integráciu vnútorného trhu Únie s energiou, pričom by sa súčasne zaviedla väčšia miera hospodárskej súťaže a uľahčilo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ďalším úsilím by sa zároveň mala podporiť udržateľná a efektívna doprava vrátane posilnenia služieb verejnej dopravy, zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá, najmä pre elektrické vozidlá. Investície budú potrebné aj na to, aby sa umožnilo intenzívnejšie využívanie železničnej nákladnej dopravy, vrátane investícií do cezhraničných prepojení s Francúzskom a Portugalskom a prepojení s prístavmi a dopravnými uzlami. Určité oblasti Španielska navyše figurujú medzi oblasťami, ktoré sú v Európe najviac vystavené zmene klímy. Pod tlakom sa nachádzajú vodné zdroje krajiny, pričom infraštruktúra vodohospodárstva a odpadového hospodárstva je v krajine nerovnomerne rozvinutá. Zelené investície môžu pomôcť zvládať nepriaznivé účinky zmeny klímy, vrátane ochrany lesov, ako napríklad vlny horúčav, sucho, povodne a lesné požiare, zlepšiť kvalitu ovzdušia, vodohospodárstva a odpadového hospodárstva a napomôcť rozvoju potenciálu v oblasti obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Španielsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Španielsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (26) | Ďalšími oblasťami, ktoré v Španielsku bránia podnikom využívať úspory z rozsahu a negatívne vplývajú na produktivitu, sú regulačná fragmentácia a regulačné prekážky. Zákon o jednote trhu, ktorý už presadzujú súdy a orgány na ochranu hospodárskej súťaže, by sa mal počas oživenia aktívnejšie využívať na podporu lepšej právnej regulácie a hospodárskej súťaže. V tomto kontexte by sa čo najskôr – hneď po skončení núdzovej situácie – mali odstrániť prísne vlastnícke a trhové obmedzenia, ktoré počas pandémie ochorenia COVID-19 slúžili na zabezpečenie dodávky strategických tovarov a služieb. Všeobecnejšie možno konštatovať, že väčšia účinnosť politík zameraných na uľahčenie oživenia by sa mohla dosiahnuť lepšou a trvalejšou koordináciou medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Zároveň je nevyhnuté zabezpečiť, aby štruktúra správy vecí verejných, ktorá už bola vytvorená zákonmi o vykonávaní smerníc z roku 2014 o verejnom obstarávaní, mohla čo najskôr začať naplno fungovať, aby sa dosiahlo efektívne využívanie verejných investícií, ktoré môžu podporiť oživenie. V úzkej spolupráci so zástupcami všetkých úrovní verejnej správy (ústredná vláda, regionálne vlády i miestne samosprávy) by sa prostredníctvom výboru pre spoluprácu mala zintenzívniť práca na komplexnej národnej stratégii v oblasti verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(26)

Ďalšími oblasťami, ktoré v Španielsku bránia podnikom využívať úspory z rozsahu a negatívne vplývajú na produktivitu, sú regulačná fragmentácia a regulačné prekážky. Zákon o jednote trhu, ktorý už presadzujú súdy a orgány na ochranu hospodárskej súťaže, by sa mal počas oživenia aktívnejšie využívať na podporu lepšej právnej regulácie a hospodárskej súťaže. V tomto kontexte by sa čo najskôr – hneď po skončení núdzovej situácie – mali odstrániť prísne vlastnícke a trhové obmedzenia, ktoré počas pandémie ochorenia COVID-19 slúžili na zabezpečenie dodávky strategických tovarov a služieb. Všeobecnejšie možno konštatovať, že väčšia účinnosť politík zameraných na uľahčenie oživenia by sa mohla dosiahnuť lepšou a trvalejšou koordináciou medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Zároveň je nevyhnuté zabezpečiť, aby štruktúra správy vecí verejných, ktorá už bola vytvorená zákonmi o vykonávaní smerníc z roku 2014 o verejnom obstarávaní, mohla čo najskôr začať naplno fungovať, aby sa dosiahlo efektívne využívanie verejných investícií, ktoré môžu podporiť oživenie. V úzkej spolupráci so zástupcami všetkých úrovní verejnej správy (ústredná vláda, regionálne vlády i miestne samosprávy) by sa prostredníctvom výboru pre spoluprácu mala zintenzívniť práca na komplexnej národnej stratégii v oblasti verejného obstarávania.

| (27) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(27)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (28) | Pri zabezpečovaní likvidity spoločností a účinnom prerozdeľovaní zdrojov, ako aj pri podpore podnikania a stability finančného sektora bude kľúčovú úlohu zohrávať aj včasné riešenie insolvenčných konaní. Je nevyhnutné udržiavať kapacitu súdnictva v oblasti efektívneho riešenia insolvenčných konaní. Je to obzvlášť dôležité preto, lebo súčasné pozastavenie činnosti súdov a očakávané zvýšenie počtu súdnych konaní v dôsledku recesie spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 môže ešte viac prehĺbiť už existujúce problémy v oblasti čoraz zdĺhavejších konaní a narastajúceho počtu nevyriešených prípadov. |
| --- | --- |

(28)

Pri zabezpečovaní likvidity spoločností a účinnom prerozdeľovaní zdrojov, ako aj pri podpore podnikania a stability finančného sektora bude kľúčovú úlohu zohrávať aj včasné riešenie insolvenčných konaní. Je nevyhnutné udržiavať kapacitu súdnictva v oblasti efektívneho riešenia insolvenčných konaní. Je to obzvlášť dôležité preto, lebo súčasné pozastavenie činnosti súdov a očakávané zvýšenie počtu súdnych konaní v dôsledku recesie spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 môže ešte viac prehĺbiť už existujúce problémy v oblasti čoraz zdĺhavejších konaní a narastajúceho počtu nevyriešených prípadov.

| (29) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Španielsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(29)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Španielsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (30) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Španielsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(30)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Španielsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (31) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(31)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (32) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(32)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (33) | Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 2 a 4, |
| --- | --- |

(33)

Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 2 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a infraštruktúru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Podporiť zamestnanosť prostredníctvom mechanizmov na zachovanie pracovných miest, účinných stimulov v oblasti najímania pracovníkov a rozvoja zručností. Posilniť ochranu v nezamestnanosti, najmä pre atypických pracovníkov. Zlepšiť pokrytie a primeranosť schém minimálneho príjmu a podpory rodín, ako aj prístup k digitálnemu vzdelávaniu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a to aj predchádzaním meškaniu platieb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä v oblasti podpory výskumu a inovácií, čistej a efektívnej výroby a využívania energie, energetickej infraštruktúry, vodohospodárstva, odpadového hospodárstva a udržateľnej dopravy. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy a posilniť rámec verejného obstarávania s cieľom efektívne podporiť oživenie. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 48.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/62

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020

(2020/C 282/10)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Francúzsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Francúzsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Francúzsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkali najmä vysokého verejného dlhu a slabej dynamiky konkurencieschopnosti v kontexte nízkeho rastu produktivity s cezhraničným významom. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Francúzsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkali najmä vysokého verejného dlhu a slabej dynamiky konkurencieschopnosti v kontexte nízkeho rastu produktivity s cezhraničným významom.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Francúzsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Francúzsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne, pričom zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú najvzdialenejšie regióny, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí významné riziko, že vo Francúzsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čo zhoršuje už pozorovanú tendenciu pomaly sa zväčšujúcich rozdielov medzi regiónom hlavného mesta, veľkými mestami a zvyškom krajiny, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a medzi metropolitným Francúzskom a najvzdialenejšími regiónmi. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne, pričom zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú najvzdialenejšie regióny, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí významné riziko, že vo Francúzsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čo zhoršuje už pozorovanú tendenciu pomaly sa zväčšujúcich rozdielov medzi regiónom hlavného mesta, veľkými mestami a zvyškom krajiny, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a medzi metropolitným Francúzskom a najvzdialenejšími regiónmi. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Francúzsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Francúzsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Ide o podstatný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa hodnotí súlad Francúzska s dlhovým kritériom v roku 2019. |
| --- | --- |

(11)

Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Ide o podstatný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa hodnotí súlad Francúzska s dlhovým kritériom v roku 2019.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 3,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 9,0 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 98,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že do roku 2020 sa zvýši na úroveň 115,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 3,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 9,0 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 98,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že do roku 2020 sa zvýši na úroveň 115,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 1,9 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú financovanie režimu čiastočnej nezamestnanosti vo výške 1,1 % HDP; dodatočné výdavky na posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, príspevky na nemocenské poistenie a odmeny pre zdravotnícky personál vo výške 0,4 % HDP; vytvorenie fondu solidarity vo výške 0,3 % HDP s cieľom poskytovať priamu podporu malým a veľmi malým podnikom, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám. Francúzsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 17 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad platby daní a sociálnych odvodov pre podniky; urýchlené vrátenie dane a preplatku DPH; vytvorenie osobitnej rezervy na priamu podporu strategických spoločností prostredníctvom kapitálových investícií (3,1 % HDP) a záruk za úvery (13,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 1,9 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú financovanie režimu čiastočnej nezamestnanosti vo výške 1,1 % HDP; dodatočné výdavky na posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, príspevky na nemocenské poistenie a odmeny pre zdravotnícky personál vo výške 0,4 % HDP; vytvorenie fondu solidarity vo výške 0,3 % HDP s cieľom poskytovať priamu podporu malým a veľmi malým podnikom, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám. Francúzsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 17 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad platby daní a sociálnych odvodov pre podniky; urýchlené vrátenie dane a preplatku DPH; vytvorenie osobitnej rezervy na priamu podporu strategických spoločností prostredníctvom kapitálových investícií (3,1 % HDP) a záruk za úvery (13,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Francúzska v roku 2020 na úrovni -9,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 116,5 % a v roku 2021 úroveň 111,9 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Francúzska v roku 2020 na úrovni -9,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 116,5 % a v roku 2021 úroveň 111,9 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Francúzsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Francúzsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené.

| (16) | Francúzsky systém zdravotnej starostlivosti je účinný pri dosahovaní dobrých výsledkov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukázala na nedostatky v pripravenosti systému na riešenie pandémií. K týmto nedostatkom patria: i) ťažkosti pri zabezpečovaní bezprostrednej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov, kritických dodávok a osobných ochranných prostriedkov, ako aj ii) skryté štrukturálne problémy. Pokiaľ ide o prvý nedostatok, Francúzsko zmobilizovalo svoju rezervu zdravotníckeho a pomocného zdravotníckeho personálu a zdravotníckeho vybavenia vrátane študentov medicíny a lekárov a zdravotných sestier na dôchodku. Koordinácia reakcie vo všetkých segmentoch systému zdravotnej starostlivosti je naďalej výzvou. Pokiaľ ide o druhý nedostatok, je dôsledkom chýbajúcich investícií do fyzických infraštruktúr a ľudských zdrojov, obmedzenej adaptácie pri organizácii služieb a potreby lepšej koordinácie medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Problémy prehlbujú pretrvávajúce regionálne rozdiely. Napríklad napriek tomu, že podiel lekárov vykonávajúcich prax je na úrovni okolo priemeru Únie, približne 18 % obyvateľstva Francúzska žije v oblastiach, kde je obmedzený prístup k všeobecnému lekárovi. Základným prvkom vládnej stratégie na transformáciu systému zdravotnej starostlivosti je ďalšie rozhodné úsilie o digitalizáciu zdravotníckych služieb. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukazuje, že v čase pandémie je dôležité lepšie využívanie elektronického zdravotníctva, najmä telemedicíny. |
| --- | --- |

(16)

Francúzsky systém zdravotnej starostlivosti je účinný pri dosahovaní dobrých výsledkov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukázala na nedostatky v pripravenosti systému na riešenie pandémií. K týmto nedostatkom patria: i) ťažkosti pri zabezpečovaní bezprostrednej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov, kritických dodávok a osobných ochranných prostriedkov, ako aj ii) skryté štrukturálne problémy. Pokiaľ ide o prvý nedostatok, Francúzsko zmobilizovalo svoju rezervu zdravotníckeho a pomocného zdravotníckeho personálu a zdravotníckeho vybavenia vrátane študentov medicíny a lekárov a zdravotných sestier na dôchodku. Koordinácia reakcie vo všetkých segmentoch systému zdravotnej starostlivosti je naďalej výzvou. Pokiaľ ide o druhý nedostatok, je dôsledkom chýbajúcich investícií do fyzických infraštruktúr a ľudských zdrojov, obmedzenej adaptácie pri organizácii služieb a potreby lepšej koordinácie medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Problémy prehlbujú pretrvávajúce regionálne rozdiely. Napríklad napriek tomu, že podiel lekárov vykonávajúcich prax je na úrovni okolo priemeru Únie, približne 18 % obyvateľstva Francúzska žije v oblastiach, kde je obmedzený prístup k všeobecnému lekárovi. Základným prvkom vládnej stratégie na transformáciu systému zdravotnej starostlivosti je ďalšie rozhodné úsilie o digitalizáciu zdravotníckych služieb. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukazuje, že v čase pandémie je dôležité lepšie využívanie elektronického zdravotníctva, najmä telemedicíny.

| (17) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 má negatívny dosah na podmienky na francúzskom trhu práce a sociálne podmienky. Napriek tomu, že sa prijali zmierňujúce opatrenia, nezamestnanosť sa výrazne zvýši (podľa jarnej prognózy Komisie z roku 2020 dosiahne v roku 2020 úroveň 10,1 % a v roku 2021 klesne na 9,7 %). Medzi tieto opatrenia patrí zmena a rozšírenie režimu skráteného pracovného času, dočasné rozšírenie práv uchádzačov o zamestnanie, ako aj opatrenia prijaté na podporu podnikov a pracovníkov a zabezpečenie fungovania verejných služieb a systému zdravotnej starostlivosti. Pretrvávajúca segmentácia trhu práce je naďalej zdrojom obáv. V roku 2019 mali približne dve tretiny nových zamestnancov krátkodobé zmluvy na obdobie kratšie ako jeden mesiac. Miera prechodu z krátkodobých zmlúv na pracovné zmluvy na neurčitý čas je jednou z najnižších v Únii. Cieľom nedávnej reformy systému dávok v nezamestnanosti (Unédic) bolo posilniť finančnú udržateľnosť systému a riešiť segmentáciu. Časti reformy súvisiace s pravidlami odškodnenia sú však z dôvodu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 pozastavené. Vzhľadom na zhoršený kontext je dôležité zabezpečiť, aby boli dávky v nezamestnanosti, ako aj aktívna podpora zamestnanosti, dostupné pre všetkých uchádzačov o zamestnanie bez ohľadu na predchádzajúce postavenie v zamestnaní. V záujme riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zlepšenia odolnosti trhu práce by sa malo pokračovať v úsilí zameranom na podporu prerozdelenia pracovnej sily vo všetkých sektoroch. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 zamestnávatelia čoraz častejšie nahlasovali ťažkosti pri hľadaní vhodných kandidátov na prijatie do zamestnania, pričom poukázali na potrebu podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Napríklad, zatiaľ čo odvetvie informačných technológií je obzvlášť postihnuté nedostatkom zručností, jeho absolventi predstavujú len 3,5 % celkového počtu absolventov terciárneho vzdelávania. |
| --- | --- |

(17)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 má negatívny dosah na podmienky na francúzskom trhu práce a sociálne podmienky. Napriek tomu, že sa prijali zmierňujúce opatrenia, nezamestnanosť sa výrazne zvýši (podľa jarnej prognózy Komisie z roku 2020 dosiahne v roku 2020 úroveň 10,1 % a v roku 2021 klesne na 9,7 %). Medzi tieto opatrenia patrí zmena a rozšírenie režimu skráteného pracovného času, dočasné rozšírenie práv uchádzačov o zamestnanie, ako aj opatrenia prijaté na podporu podnikov a pracovníkov a zabezpečenie fungovania verejných služieb a systému zdravotnej starostlivosti. Pretrvávajúca segmentácia trhu práce je naďalej zdrojom obáv. V roku 2019 mali približne dve tretiny nových zamestnancov krátkodobé zmluvy na obdobie kratšie ako jeden mesiac. Miera prechodu z krátkodobých zmlúv na pracovné zmluvy na neurčitý čas je jednou z najnižších v Únii. Cieľom nedávnej reformy systému dávok v nezamestnanosti (Unédic) bolo posilniť finančnú udržateľnosť systému a riešiť segmentáciu. Časti reformy súvisiace s pravidlami odškodnenia sú však z dôvodu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 pozastavené. Vzhľadom na zhoršený kontext je dôležité zabezpečiť, aby boli dávky v nezamestnanosti, ako aj aktívna podpora zamestnanosti, dostupné pre všetkých uchádzačov o zamestnanie bez ohľadu na predchádzajúce postavenie v zamestnaní. V záujme riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zlepšenia odolnosti trhu práce by sa malo pokračovať v úsilí zameranom na podporu prerozdelenia pracovnej sily vo všetkých sektoroch. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 zamestnávatelia čoraz častejšie nahlasovali ťažkosti pri hľadaní vhodných kandidátov na prijatie do zamestnania, pričom poukázali na potrebu podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Napríklad, zatiaľ čo odvetvie informačných technológií je obzvlášť postihnuté nedostatkom zručností, jeho absolventi predstavujú len 3,5 % celkového počtu absolventov terciárneho vzdelávania.

| (18) | V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je mimoriadne dôležité zabezpečiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru na celom jednotnom trhu a monitorovať a zabezpečiť správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Na tento účel prispeje zrušenie vývozných obmedzení na určité medicínske produkty, ktoré sa prijali počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, k súdržnému uspokojeniu potrieb občanov v celej Únii v duchu solidarity, pričom zabráni riziku nedostatku a prerušenia dodávateľských reťazcov a v konečnom dôsledku pripraví cestu k úspešnej koordinovanej stratégii Únie týkajúcej sa ukončenia opatrení v súvislosti s COVID-19. |
| --- | --- |

(18)

V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je mimoriadne dôležité zabezpečiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru na celom jednotnom trhu a monitorovať a zabezpečiť správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Na tento účel prispeje zrušenie vývozných obmedzení na určité medicínske produkty, ktoré sa prijali počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, k súdržnému uspokojeniu potrieb občanov v celej Únii v duchu solidarity, pričom zabráni riziku nedostatku a prerušenia dodávateľských reťazcov a v konečnom dôsledku pripraví cestu k úspešnej koordinovanej stratégii Únie týkajúcej sa ukončenia opatrení v súvislosti s COVID-19.

| (19) | Francúzsko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity podnikov, a to aj pomocou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej vypuknutím ochorenia COVID-19 (8). Účinné a efektívne uplatňovanie takýchto schém je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich mali prospech podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(19)

Francúzsko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity podnikov, a to aj pomocou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej vypuknutím ochorenia COVID-19 (8). Účinné a efektívne uplatňovanie takýchto schém je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich mali prospech podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

| (20) | Podnikateľské prostredie Francúzska sa celkovo zlepšilo, ale Francúzsko musí pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie svojho daňového systému a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, najmä ak má v strednodobom horizonte podporiť účinné oživenie hospodárstva. Ako napríklad vyplýva z hodnotenia Komisie, ktoré sa potvrdilo v ukazovateľoch OECD o regulácii trhu s výrobkami z roku 2018, že napriek dosiahnutému pokroku a prijatiu niekoľkých opatrení v odvetví služieb sú regulačné obmedzenia vo Francúzsku stále prísnejšie než v iných členských štátoch, najmä v prípade poskytovateľov služieb pre podniky, z ktorých sú mnohí príslušníkmi regulovaných povolaní, a v maloobchode. Ako jedno z najviac zasiahnutých odvetví bude sektor služieb zohrávať významnú úlohu pri ukončení krízovej situácie a zotavovaní sa z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Zmena požiadaviek na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávanie by stimulovala inováciu, hospodársku súťaž a pracovnú mobilitu, čo by malo celkovo pozitívny hospodársky dosah. Regulačná flexibilita by tiež mohla posilniť oživenie maloobchodnej činnosti v období po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

(20)

Podnikateľské prostredie Francúzska sa celkovo zlepšilo, ale Francúzsko musí pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie svojho daňového systému a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, najmä ak má v strednodobom horizonte podporiť účinné oživenie hospodárstva. Ako napríklad vyplýva z hodnotenia Komisie, ktoré sa potvrdilo v ukazovateľoch OECD o regulácii trhu s výrobkami z roku 2018, že napriek dosiahnutému pokroku a prijatiu niekoľkých opatrení v odvetví služieb sú regulačné obmedzenia vo Francúzsku stále prísnejšie než v iných členských štátoch, najmä v prípade poskytovateľov služieb pre podniky, z ktorých sú mnohí príslušníkmi regulovaných povolaní, a v maloobchode. Ako jedno z najviac zasiahnutých odvetví bude sektor služieb zohrávať významnú úlohu pri ukončení krízovej situácie a zotavovaní sa z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Zmena požiadaviek na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávanie by stimulovala inováciu, hospodársku súťaž a pracovnú mobilitu, čo by malo celkovo pozitívny hospodársky dosah. Regulačná flexibilita by tiež mohla posilniť oživenie maloobchodnej činnosti v období po pandémii COVID-19.

| (21) | S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

| (22) | Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu sa digitalizácia ukázala ako životne dôležitá pri udržiavaní prístupu k službám verejnej správy, zdravotníckym službám a výučbe, ako aj pri zachovávaní hospodárskej činnosti pomocou práce na diaľku a elektronického obchodu. V strednodobom horizonte poskytuje digitalizácia podnikom, najmä MSP, väčšie príležitosti na obnovu a rast tým, že ich dostane do kontaktu s viacerými potenciálnymi zákazníkmi, zefektívni výrobné procesy a poskytne stimuly na inovácie. Investície do digitalizácie zahŕňajú poskytovanie primeranej infraštruktúry a zlepšovanie digitálnych zručností širšieho obyvateľstva, a to najmä pracujúceho obyvateľstva. Zdá sa, že vykonávanie plánu Francúzska pre vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie (Plan France Très Haut Débit) je na dobrej ceste, pokiaľ ide o mestské oblasti. Pretrvávajú však významné rozdiely v pokrytí vysokorýchlostnými sieťami v iných oblastiach. |
| --- | --- |

(22)

Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu sa digitalizácia ukázala ako životne dôležitá pri udržiavaní prístupu k službám verejnej správy, zdravotníckym službám a výučbe, ako aj pri zachovávaní hospodárskej činnosti pomocou práce na diaľku a elektronického obchodu. V strednodobom horizonte poskytuje digitalizácia podnikom, najmä MSP, väčšie príležitosti na obnovu a rast tým, že ich dostane do kontaktu s viacerými potenciálnymi zákazníkmi, zefektívni výrobné procesy a poskytne stimuly na inovácie. Investície do digitalizácie zahŕňajú poskytovanie primeranej infraštruktúry a zlepšovanie digitálnych zručností širšieho obyvateľstva, a to najmä pracujúceho obyvateľstva. Zdá sa, že vykonávanie plánu Francúzska pre vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie (Plan France Très Haut Débit) je na dobrej ceste, pokiaľ ide o mestské oblasti. Pretrvávajú však významné rozdiely v pokrytí vysokorýchlostnými sieťami v iných oblastiach.

| (23) | Francúzsko má silnú výskumnú základňu a potenciál zapojiť sa do osobitných opatrení súvisiacich s výskumom a inováciou s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, a to aj pokiaľ ide o vývoj vakcín a liekov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 a jej dôsledky si vyžadujú posilnenú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií medzi verejným a súkromným sektorom. V strednodobom horizonte by investície do výskumu a inovácií mohli zabezpečiť opätovný rast produktivity, ako zdôraznila francúzska národná rada pre produktivitu. Takisto treba, aby odvetvia podporujúce rast umožnili podnikom využiť príležitosti, ktoré ponúka transformácia európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

(23)

Francúzsko má silnú výskumnú základňu a potenciál zapojiť sa do osobitných opatrení súvisiacich s výskumom a inováciou s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, a to aj pokiaľ ide o vývoj vakcín a liekov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 a jej dôsledky si vyžadujú posilnenú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií medzi verejným a súkromným sektorom. V strednodobom horizonte by investície do výskumu a inovácií mohli zabezpečiť opätovný rast produktivity, ako zdôraznila francúzska národná rada pre produktivitu. Takisto treba, aby odvetvia podporujúce rast umožnili podnikom využiť príležitosti, ktoré ponúka transformácia európskeho hospodárstva.

| (24) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(24)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (25) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Francúzsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(25)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Francúzsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (26) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(26)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (27) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(27)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (28) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(28)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (29) | Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(29)

Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti zabezpečením primeraných dodávok kritických medicínskych produktov a vyváženým rozložením zdravotníckych pracovníkov, ako aj investovaním do elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť a jej sociálne dôsledky, a to aj podporou zručností a aktívnou podporou pre všetkých uchádzačov o zamestnanie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity podnikov, najmä MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, energetické a digitálne infraštruktúry, ako aj výskum a inovácie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pokračovať v zlepšovaní regulačného prostredia, znížiť administratívne zaťaženie pre podniky a zjednodušiť daňový systém. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 55.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1.

8

(9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/68

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020

ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020

(2020/C 282/11)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Chorvátsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že Chorvátsko čelí makroekonomickým nerovnováham, ktoré súvisia s vysokou úrovňou verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkej úrovne potenciálneho rastu. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Chorvátsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že Chorvátsko čelí makroekonomickým nerovnováham, ktoré súvisia s vysokou úrovňou verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkej úrovne potenciálneho rastu.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Chorvátsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Chorvátsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 budú pravdepodobne značné a v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie sa pravdepodobne v jednotlivých chorvátskych regiónoch prejavia nerovnomerne. Obzvlášť zasiahnuté budú pobrežné regióny a ostrovy, ktoré sú výrazne závislé od cestovného ruchu. Súčasná situácia si preto vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 budú pravdepodobne značné a v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie sa pravdepodobne v jednotlivých chorvátskych regiónoch prejavia nerovnomerne. Obzvlášť zasiahnuté budú pobrežné regióny a ostrovy, ktoré sú výrazne závislé od cestovného ruchu. Súčasná situácia si preto vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Chorvátsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Chorvátsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 6,8 % HDP v roku 2020 a jeho zlepšenie na deficit vo výške 2,4 % HDP v roku 2021. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 73,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 86,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 6,8 % HDP v roku 2020 a jeho zlepšenie na deficit vo výške 2,4 % HDP v roku 2021. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 73,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 86,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Chorvátsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a podnikom, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,8 % HDP. Dvomi hlavnými opatreniami sú subvencie poskytované podnikom na udržanie zamestnancov a oslobodenie podnikov, ktoré boli najviac postihnuté, od daňových povinností. Chorvátsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,3 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu fyzických a právnických osôb a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Chorvátsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a podnikom, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,8 % HDP. Dvomi hlavnými opatreniami sú subvencie poskytované podnikom na udržanie zamestnancov a oslobodenie podnikov, ktoré boli najviac postihnuté, od daňových povinností. Chorvátsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,3 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu fyzických a právnických osôb a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Chorvátska v roku 2020 na úrovni -7,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 88,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 83,4 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Chorvátska v roku 2020 na úrovni -7,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 88,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 83,4 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Chorvátsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Chorvátsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | V reakcii na pandémiu COVID-19 Chorvátsko rýchlo prijalo ďalekosiahle opatrenia na ochranu svojich občanov a zabránenie šíreniu vírusu. Pandémia (a súvisiace opatrenia na zamedzenie jej šírenia) viedla k vážnemu narušeniu hospodárskej činnosti s negatívnymi účinkami na trh práce. V prognóze Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že reálny HDP klesne v roku 2020 o 9,1 % a v roku 2021 vzrastie o 7,5 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti by sa mala v roku 2020 zvýšiť na 10,2 % a v roku 2021 zlepšiť na 7,4 %. Odvetvie cestovného ruchu, ktoré predstavuje veľmi významnú časť chorvátskeho hospodárstva, bude výrazne zasiahnuté. Chorvátsko muselo zároveň riešiť aj následky veľkého zemetrasenia, ku ktorému došlo 22. marca 2020 v Záhrebe. V snahe zmierniť negatívny vplyv na hospodárstvo prijalo Chorvátsko súbor ambicióznych opatrení vrátane opatrení na podporu miezd, oslobodenia od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladu ich platieb, podpory pre malé a stredné podniky (MSP), dodatočných záruk pre poistenie vývozu a moratória na splátky úverov, ako aj osobitných opatrení pre cestovný ruch a ďalšie výrazne zasiahnuté odvetvia. |
| --- | --- |

(16)

V reakcii na pandémiu COVID-19 Chorvátsko rýchlo prijalo ďalekosiahle opatrenia na ochranu svojich občanov a zabránenie šíreniu vírusu. Pandémia (a súvisiace opatrenia na zamedzenie jej šírenia) viedla k vážnemu narušeniu hospodárskej činnosti s negatívnymi účinkami na trh práce. V prognóze Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že reálny HDP klesne v roku 2020 o 9,1 % a v roku 2021 vzrastie o 7,5 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti by sa mala v roku 2020 zvýšiť na 10,2 % a v roku 2021 zlepšiť na 7,4 %. Odvetvie cestovného ruchu, ktoré predstavuje veľmi významnú časť chorvátskeho hospodárstva, bude výrazne zasiahnuté. Chorvátsko muselo zároveň riešiť aj následky veľkého zemetrasenia, ku ktorému došlo 22. marca 2020 v Záhrebe. V snahe zmierniť negatívny vplyv na hospodárstvo prijalo Chorvátsko súbor ambicióznych opatrení vrátane opatrení na podporu miezd, oslobodenia od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladu ich platieb, podpory pre malé a stredné podniky (MSP), dodatočných záruk pre poistenie vývozu a moratória na splátky úverov, ako aj osobitných opatrení pre cestovný ruch a ďalšie výrazne zasiahnuté odvetvia.

| (17) | Pandémia ochorenia COVID-19 je skúškou odolnosti chorvátskeho zdravotníctva. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti je v Chorvátsku vo všeobecnosti dobrý, neuspokojené potreby zdravotnej starostlivosti z dôvodu vzdialenosti patria medzi najvyššie v Únii. Vyváženejšie geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení by umožnilo ľahší prístup k zdravotníckym službám. Priestor na zlepšenie existuje, pokiaľ ide o rozdelenie zodpovednosti za zariadenia zdravotnej starostlivosti v Chorvátsku medzi ústrednú štátnu správu a župné orgány. Ústredná štátna správa musí kryť dlhy nemocníc, ktoré vlastnia župy, ale má len obmedzené prostriedky na ovplyvňovanie ich riadenia. Užšia spolupráca medzi ústrednou štátnou správou a župami je nevyhnutná na zabezpečenie dodávok kritických medicínskych produktov a na to, aby bolo možné prijímať opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19. Využívanie nástrojov elektronického zdravotníctva umožňuje obmedziť priame kontakty medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi a zároveň znížiť riziko infekcií. Používanie ereceptov je rozšírené, ale len veľmi malá časť odporúčaní a zdravotných záznamov má digitálnu formu. |
| --- | --- |

(17)

Pandémia ochorenia COVID-19 je skúškou odolnosti chorvátskeho zdravotníctva. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti je v Chorvátsku vo všeobecnosti dobrý, neuspokojené potreby zdravotnej starostlivosti z dôvodu vzdialenosti patria medzi najvyššie v Únii. Vyváženejšie geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení by umožnilo ľahší prístup k zdravotníckym službám. Priestor na zlepšenie existuje, pokiaľ ide o rozdelenie zodpovednosti za zariadenia zdravotnej starostlivosti v Chorvátsku medzi ústrednú štátnu správu a župné orgány. Ústredná štátna správa musí kryť dlhy nemocníc, ktoré vlastnia župy, ale má len obmedzené prostriedky na ovplyvňovanie ich riadenia. Užšia spolupráca medzi ústrednou štátnou správou a župami je nevyhnutná na zabezpečenie dodávok kritických medicínskych produktov a na to, aby bolo možné prijímať opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19. Využívanie nástrojov elektronického zdravotníctva umožňuje obmedziť priame kontakty medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi a zároveň znížiť riziko infekcií. Používanie ereceptov je rozšírené, ale len veľmi malá časť odporúčaní a zdravotných záznamov má digitálnu formu.

| (18) | V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti majú zamestnávatelia ťažkosti s platením miezd, čo by malo viesť k zvýšenej miere nezamestnanosti a chudoby s ešte výraznejšími územnými rozdielmi. Účasť na opatreniach aktívnej politiky trhu práce je tradične veľmi nízka, no za súčasných okolností tieto programy nadobúdajú väčší význam. Takéto opatrenia, ako aj iné časovo obmedzené systémy podpory, najmä režimy skráteného pracovného času, by sa mali posilniť s cieľom poskytnúť podporu zamestnávateľom a minimalizovať počet prepustených pracovníkov. Z krátkodobého hľadiska chránia pracovné miesta, ale aj zo strednodobého hľadiska existuje priestor na zlepšenie predvídania potrieb trhu práce počas fázy oživenia. Chorvátske verejné služby zamestnanosti by mali zintenzívniť svoje úsilie o podporu pracovnej sily pri rozvíjaní vhodných zručností (napr. digitálnych zručností), vypracovať informačné stratégie zamerané na neaktívne obyvateľstvo a pomáhať bojovať proti nedeklarovanej práci podporou formálneho zamestnania. Dávka v nezamestnanosti neposkytuje prepusteným pracovníkom primeranú záchrannú sieť, pretože jej rozsah aj primeranosť sú nízke. Schopnosť dávky zabezpečujúcej minimálny príjem znižovať chudobu sa takisto považuje za slabú v kontexte vysokej miery chudoby a sociálneho vylúčenia, územných rozdielov a rizikových faktorov súvisiacich s vekom, pohlavím a zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

(18)

V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti majú zamestnávatelia ťažkosti s platením miezd, čo by malo viesť k zvýšenej miere nezamestnanosti a chudoby s ešte výraznejšími územnými rozdielmi. Účasť na opatreniach aktívnej politiky trhu práce je tradične veľmi nízka, no za súčasných okolností tieto programy nadobúdajú väčší význam. Takéto opatrenia, ako aj iné časovo obmedzené systémy podpory, najmä režimy skráteného pracovného času, by sa mali posilniť s cieľom poskytnúť podporu zamestnávateľom a minimalizovať počet prepustených pracovníkov. Z krátkodobého hľadiska chránia pracovné miesta, ale aj zo strednodobého hľadiska existuje priestor na zlepšenie predvídania potrieb trhu práce počas fázy oživenia. Chorvátske verejné služby zamestnanosti by mali zintenzívniť svoje úsilie o podporu pracovnej sily pri rozvíjaní vhodných zručností (napr. digitálnych zručností), vypracovať informačné stratégie zamerané na neaktívne obyvateľstvo a pomáhať bojovať proti nedeklarovanej práci podporou formálneho zamestnania. Dávka v nezamestnanosti neposkytuje prepusteným pracovníkom primeranú záchrannú sieť, pretože jej rozsah aj primeranosť sú nízke. Schopnosť dávky zabezpečujúcej minimálny príjem znižovať chudobu sa takisto považuje za slabú v kontexte vysokej miery chudoby a sociálneho vylúčenia, územných rozdielov a rizikových faktorov súvisiacich s vekom, pohlavím a zdravotným postihnutím.

| (19) | Spoľahlivosť internetového pripojenia vyvoláva znepokojenie. Prístup k vysokorýchlostnému internetu nie je v chorvátskych domácnostiach veľmi rozšírený. Približne 70 % domácností má pevné širokopásmové pripojenie a len 6 % má pevné širokopásmové pripojenie s rýchlosťou aspoň 100 Mbit/s. Najmä vo vidieckych oblastiach to môže brániť telepráci a diaľkovému vzdelávaniu, najmä medzi zraniteľnými skupinami, ako sú študenti zo znevýhodnených rodín alebo študenti so zdravotným postihnutím. Hrozí, že tieto skupiny budú vylúčené z náhleho prechodu k digitalizovanejšej spoločnosti. V úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi by sa mali posilniť alternatívne pracovné režimy využívajúce digitálne technológie, keďže podiel pracovníkov, ktorí pracujú na diaľku (6 až 7 %), predstavuje polovicu priemeru Únie. |
| --- | --- |

(19)

Spoľahlivosť internetového pripojenia vyvoláva znepokojenie. Prístup k vysokorýchlostnému internetu nie je v chorvátskych domácnostiach veľmi rozšírený. Približne 70 % domácností má pevné širokopásmové pripojenie a len 6 % má pevné širokopásmové pripojenie s rýchlosťou aspoň 100 Mbit/s. Najmä vo vidieckych oblastiach to môže brániť telepráci a diaľkovému vzdelávaniu, najmä medzi zraniteľnými skupinami, ako sú študenti zo znevýhodnených rodín alebo študenti so zdravotným postihnutím. Hrozí, že tieto skupiny budú vylúčené z náhleho prechodu k digitalizovanejšej spoločnosti. V úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi by sa mali posilniť alternatívne pracovné režimy využívajúce digitálne technológie, keďže podiel pracovníkov, ktorí pracujú na diaľku (6 až 7 %), predstavuje polovicu priemeru Únie.

| (20) | Nedostatok pracovnej sily neustále ovplyvňuje niektoré odvetvia hospodárstva, najmä z dôvodu chýbajúcich zručností. Podpora získavania primeraných zručností vrátane digitálnych zručností počas počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy a neskôr rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie by mohla zvýšiť produktivitu a odstrániť nedostatky v zručnostiach. Treba zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť systému vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a reforma učebných plánov musí pokračovať. Zavedenie digitálneho vzdelávania preukázalo už počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 svoju hodnotu; infraštruktúru a materiál pre digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj digitálne zručnosti učiteľov, žiakov a dospelých treba ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

(20)

Nedostatok pracovnej sily neustále ovplyvňuje niektoré odvetvia hospodárstva, najmä z dôvodu chýbajúcich zručností. Podpora získavania primeraných zručností vrátane digitálnych zručností počas počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy a neskôr rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie by mohla zvýšiť produktivitu a odstrániť nedostatky v zručnostiach. Treba zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť systému vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a reforma učebných plánov musí pokračovať. Zavedenie digitálneho vzdelávania preukázalo už počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 svoju hodnotu; infraštruktúru a materiál pre digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj digitálne zručnosti učiteľov, žiakov a dospelých treba ďalej rozvíjať.

| (21) | Chorvátsko by malo podporovať kontinuálny tok úverov a finančných prostriedkov z iných zdrojov vrátane nebankového financovania pre životaschopných dlžníkov, ktorí sú negatívne ovplyvnení krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Chorvátsko zaviedlo niekoľko režimov na poskytovanie stimulov a podpory pre MSP. Snaha o rýchle a nepretržité poskytovanie podpory na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk, a to najmä štátnych záruk, s dôrazom na MSP by mala pokračovať s cieľom prekonať krízu a zabezpečiť bezproblémový prechod k oživeniu. Podniky v Chorvátsku sú pri napĺňaní svojich potrieb v oblasti financovania výrazne závislé od bankových úverov a hotovostných tokov. Bankový systém by sa mal podporiť zárukami, aby sa vytvorili nové možnosti financovania MSP a zlepšil prístup k finančným zdrojom. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu likvidity podnikov prispelo aj oslobodenie od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a umožnenie odkladu ich platieb. |
| --- | --- |

(21)

Chorvátsko by malo podporovať kontinuálny tok úverov a finančných prostriedkov z iných zdrojov vrátane nebankového financovania pre životaschopných dlžníkov, ktorí sú negatívne ovplyvnení krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Chorvátsko zaviedlo niekoľko režimov na poskytovanie stimulov a podpory pre MSP. Snaha o rýchle a nepretržité poskytovanie podpory na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk, a to najmä štátnych záruk, s dôrazom na MSP by mala pokračovať s cieľom prekonať krízu a zabezpečiť bezproblémový prechod k oživeniu. Podniky v Chorvátsku sú pri napĺňaní svojich potrieb v oblasti financovania výrazne závislé od bankových úverov a hotovostných tokov. Bankový systém by sa mal podporiť zárukami, aby sa vytvorili nové možnosti financovania MSP a zlepšil prístup k finančným zdrojom. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu likvidity podnikov prispelo aj oslobodenie od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a umožnenie odkladu ich platieb.

| (22) | Obnovilo sa úsilie o zníženie administratívneho zaťaženia a regulačných obmedzení. Činnosť podnikov však vo všeobecnosti naďalej brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie, napríklad pokiaľ ide o povolenia, do určitej miery o požiadavky na podávanie správ, ako aj o daňové postupy. Identifikácia administratívneho a finančného zaťaženia pokračuje na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a prostredníctvom osobitného webového sídla a zavádzajú sa opatrenia na obmedzenie povinností, ktoré predstavujú najväčšie zaťaženie. Mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávanie zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou. Vykonala sa revízia parafiškálnych poplatkov a vláda prijala prvý akčný plán v máji 2020. |
| --- | --- |

(22)

Obnovilo sa úsilie o zníženie administratívneho zaťaženia a regulačných obmedzení. Činnosť podnikov však vo všeobecnosti naďalej brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie, napríklad pokiaľ ide o povolenia, do určitej miery o požiadavky na podávanie správ, ako aj o daňové postupy. Identifikácia administratívneho a finančného zaťaženia pokračuje na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a prostredníctvom osobitného webového sídla a zavádzajú sa opatrenia na obmedzenie povinností, ktoré predstavujú najväčšie zaťaženie. Mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávanie zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou. Vykonala sa revízia parafiškálnych poplatkov a vláda prijala prvý akčný plán v máji 2020.

| (23) | Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Chorvátsko by malo podporovať investície do odvetví posilňujúcich rast, ktoré prispievajú k ekologickej a digitálnej transformácií. Moderná a spoľahlivá digitálna infraštruktúra je kľúčom k digitálnej transformácii verejnej správy a podnikov. Základným predpokladom v kontexte digitálnej transformácie sú investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane mobilných sietí piatej generácie. Investície by mali podporovať ciele Chorvátska v oblasti dekarbonizácie a energetickej transformácie uvedené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Chorvátsko má osobitný priestor a príležitosť investovať do udržateľnej mestskej a železničnej dopravy, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej infraštruktúry. Okrem toho Chorvátsko výrazne zaostáva za priemerom Únie, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami, a na udržanie hospodárskeho rozvoja Chorvátska treba v týchto oblastiach uskutočniť investície. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Chorvátsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Chorvátsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(23)

Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Chorvátsko by malo podporovať investície do odvetví posilňujúcich rast, ktoré prispievajú k ekologickej a digitálnej transformácií. Moderná a spoľahlivá digitálna infraštruktúra je kľúčom k digitálnej transformácii verejnej správy a podnikov. Základným predpokladom v kontexte digitálnej transformácie sú investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane mobilných sietí piatej generácie. Investície by mali podporovať ciele Chorvátska v oblasti dekarbonizácie a energetickej transformácie uvedené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Chorvátsko má osobitný priestor a príležitosť investovať do udržateľnej mestskej a železničnej dopravy, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej infraštruktúry. Okrem toho Chorvátsko výrazne zaostáva za priemerom Únie, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami, a na udržanie hospodárskeho rozvoja Chorvátska treba v týchto oblastiach uskutočniť investície. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Chorvátsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Chorvátsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (24) | Efektívnosť verejnej správy v Chorvátsku je nižšia ako priemer Únie. Nízka kapacita v oblasti navrhovania a vykonávania politík a projektov znižuje účinnosť a rýchlosť, a to aj pokiaľ ide o využívanie fondov EŠIF, ktoré sú pre Chorvátsko veľkou príležitosťou zmierniť následky krízy a podporiť oživenie hospodárstva. Implementácia nového systému strategického plánovania spolu s ohlásenou národnou stratégiou rozvoja nenapreduje. Okrem toho existuje vysoká územná rozdrobenosť verejnej správy a nerovnováha medzi povinnosťami a zdrojmi na miestnej úrovni. To prispieva k nerovnomernej kvalite verejných služieb poskytovaných v jednotlivých častiach krajiny a zvyšuje administratívne náklady. |
| --- | --- |

(24)

Efektívnosť verejnej správy v Chorvátsku je nižšia ako priemer Únie. Nízka kapacita v oblasti navrhovania a vykonávania politík a projektov znižuje účinnosť a rýchlosť, a to aj pokiaľ ide o využívanie fondov EŠIF, ktoré sú pre Chorvátsko veľkou príležitosťou zmierniť následky krízy a podporiť oživenie hospodárstva. Implementácia nového systému strategického plánovania spolu s ohlásenou národnou stratégiou rozvoja nenapreduje. Okrem toho existuje vysoká územná rozdrobenosť verejnej správy a nerovnováha medzi povinnosťami a zdrojmi na miestnej úrovni. To prispieva k nerovnomernej kvalite verejných služieb poskytovaných v jednotlivých častiach krajiny a zvyšuje administratívne náklady.

| (25) | Značný počet nevybavených vecí a zdĺhavé konania na občianskych a obchodných súdoch naďalej ovplyvňujú podnikateľské prostredie a účinné riešenie prípadov platobnej neschopnosti, zatiaľ čo problémy súvisiace s kvalitou a efektívnosťou trestnej justície brzdia boj proti hospodárskej a finančnej trestnej činnosti. Dosiahol sa pokrok pri riešení najstarších prebiehajúcich súdnych konaní a pri používaní elektronickej komunikácie na súdoch, no naďalej existuje priestor na ďalšie zlepšenie. |
| --- | --- |

(25)

Značný počet nevybavených vecí a zdĺhavé konania na občianskych a obchodných súdoch naďalej ovplyvňujú podnikateľské prostredie a účinné riešenie prípadov platobnej neschopnosti, zatiaľ čo problémy súvisiace s kvalitou a efektívnosťou trestnej justície brzdia boj proti hospodárskej a finančnej trestnej činnosti. Dosiahol sa pokrok pri riešení najstarších prebiehajúcich súdnych konaní a pri používaní elektronickej komunikácie na súdoch, no naďalej existuje priestor na ďalšie zlepšenie.

| (26) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(26)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (27) | Finančný sektor Chorvátska je dobre kapitalizovaný a ziskový a kvalita aktív v bankovom sektore sa za posledné roky zvýšila. Finančné inštitúcie však pravdepodobne budú čeliť určitému stresu vzhľadom na svoje expozície voči odvetviam, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 postihne najviac. Zaviedli sa opatrenia na zmiernenie negatívneho vplyvu opatrení, ktoré boli prijaté na zamedzenie šírenia vírusu, na podniky. Je veľmi dôležité, aby boli tieto opatrenia dočasné, striktne spojené s pandémiou a primerané na pomoc podnikom, ktoré čelia finančným ťažkostiam, pri návrate k životaschopnosti. Takýto prístup podporí podniky bez toho, aby sa zvrátil pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri zlepšovaní stability svojho finančného sektora. |
| --- | --- |

(27)

Finančný sektor Chorvátska je dobre kapitalizovaný a ziskový a kvalita aktív v bankovom sektore sa za posledné roky zvýšila. Finančné inštitúcie však pravdepodobne budú čeliť určitému stresu vzhľadom na svoje expozície voči odvetviam, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 postihne najviac. Zaviedli sa opatrenia na zmiernenie negatívneho vplyvu opatrení, ktoré boli prijaté na zamedzenie šírenia vírusu, na podniky. Je veľmi dôležité, aby boli tieto opatrenia dočasné, striktne spojené s pandémiou a primerané na pomoc podnikom, ktoré čelia finančným ťažkostiam, pri návrate k životaschopnosti. Takýto prístup podporí podniky bez toho, aby sa zvrátil pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri zlepšovaní stability svojho finančného sektora.

| (28) | Kľúčom k zabezpečeniu oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a k dosiahnutiu efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov je nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Napriek čiastočnému vykonaniu viacerých akčných plánov sú korupcia a konflikt záujmov v podnikateľskej sfére rozšíreným fenoménom. Aby sa zabezpečilo transparentné a efektívne využívanie verejných zdrojov, treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Účinnejšie nástroje na predchádzanie korupcii a jej postihovanie chýbajú najmä na miestnej úrovni. Pretrváva potreba posilniť mechanizmy dohľadu nad miestnymi úradníkmi a nominantami do miestnych verejných spoločností, ako aj potreba zabezpečiť, aby komisia pre konflikt záujmov mohla plniť svoju základnú preventívnu úlohu. Očakáva sa, že iniciatívy na zvýšenie transparentnosti, napríklad zverejňovanie majetku sudcov a prokurátorov, sa začnú realizovať v roku 2020. |
| --- | --- |

(28)

Kľúčom k zabezpečeniu oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a k dosiahnutiu efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov je nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Napriek čiastočnému vykonaniu viacerých akčných plánov sú korupcia a konflikt záujmov v podnikateľskej sfére rozšíreným fenoménom. Aby sa zabezpečilo transparentné a efektívne využívanie verejných zdrojov, treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Účinnejšie nástroje na predchádzanie korupcii a jej postihovanie chýbajú najmä na miestnej úrovni. Pretrváva potreba posilniť mechanizmy dohľadu nad miestnymi úradníkmi a nominantami do miestnych verejných spoločností, ako aj potreba zabezpečiť, aby komisia pre konflikt záujmov mohla plniť svoju základnú preventívnu úlohu. Očakáva sa, že iniciatívy na zvýšenie transparentnosti, napríklad zverejňovanie majetku sudcov a prokurátorov, sa začnú realizovať v roku 2020.

| (29) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Chorvátsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(29)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Chorvátsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (30) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(30)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (31) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(31)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

| (32) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie, |
| --- | --- |

(32)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Podporovať vyvážené geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení, užšiu spoluprácu medzi všetkými úrovňami správy a investície do elektronického zdravotníctva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | posilniť opatrenia a inštitúcie trhu práce a zlepšiť primeranosť dávok v nezamestnanosti a systémov minimálneho príjmu. Rozšíriť prístup k digitálnej infraštruktúre a službám. Podporovať získavanie zručností; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zachovať opatrenia na zabezpečenie likvidity pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby. Ďalej znižovať parafiškálne poplatky a obmedzenia, ktoré sú súčasťou regulácie trhu s tovarom a službami. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na environmentálnu infraštruktúru, udržateľnú mestskú a železničnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | posilniť kapacitu a efektívnosť verejnej správy v oblasti navrhovania a vykonávania verejných projektov a politík na ústrednej a miestnej úrovni. Zvýšiť efektívnosť justičného systému. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 64.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/74

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020

(2020/C 282/12)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Taliansku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, žev Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne vyplývajú z vysokého dlhu verejnej správy a dlhotrvajúco slabej dynamiky produktivity s cezhraničným presahom, a to v kontexte vysokej nezamestnanosti a stále vysokého podielu nesplácaných úverov. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Taliansku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, žev Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne vyplývajú z vysokého dlhu verejnej správy a dlhotrvajúco slabej dynamiky produktivity s cezhraničným presahom, a to v kontexte vysokej nezamestnanosti a stále vysokého podielu nesplácaných úverov.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Taliansku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Taliansku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 pravdepodobne nebudú v jednotlivých talianskych regiónoch a oblastiach rovnaké vzhľadom na dlhodobé hospodárske a sociálne rozdiely, rozdielny potenciál v oblasti konkurencieschopnosti a stupeň závislosti od turistického ruchu. Prináša to so sebou riziko zväčšovania regionálnych a oblastných rozdielov v rámci Talianska, zhoršovania trendov týkajúcich sa prehlbovania rozdielov medzi menej rozvinutými a rozvinutejšími regiónmi, medzi sociálnymi perifériami a ostatnými mestskými oblasťami, ako aj medzi niektorými mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 pravdepodobne nebudú v jednotlivých talianskych regiónoch a oblastiach rovnaké vzhľadom na dlhodobé hospodárske a sociálne rozdiely, rozdielny potenciál v oblasti konkurencieschopnosti a stupeň závislosti od turistického ruchu. Prináša to so sebou riziko zväčšovania regionálnych a oblastných rozdielov v rámci Talianska, zhoršovania trendov týkajúcich sa prehlbovania rozdielov medzi menej rozvinutými a rozvinutejšími regiónmi, medzi sociálnymi perifériami a ostatnými mestskými oblasťami, ako aj medzi niektorými mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Taliansko 30. apríla 2020 predložilo svoj program stability na rok 2020. |
| --- | --- |

(10)

Taliansko 30. apríla 2020 predložilo svoj program stability na rok 2020.

| (11) | Na Taliansko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Taliansko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,6 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 5,7 % HDP. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 134,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že v roku 2020 sa zvýši na úroveň 155,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, a to konkrétne zo značného objemu verejných záruk a z nestálosti výnosov zo štátnych dlhopisov. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,6 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 5,7 % HDP. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 134,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že v roku 2020 sa zvýši na úroveň 155,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, a to konkrétne zo značného objemu verejných záruk a z nestálosti výnosov zo štátnych dlhopisov.

| (13) | Taliansko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 4,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie zdravotnej starostlivosti a civilnej ochrany, rozšírené schémy mzdových doplatkov a finančná podpora pre samostatne zárobkovo činné osoby a podniky. Taliansko okrem toho zaviedlo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a medzi ktoré patria odklady platby dane a záruky za úver. Celkovo sú opatrenia, ktoré Taliansko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Taliansko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 4,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie zdravotnej starostlivosti a civilnej ochrany, rozšírené schémy mzdových doplatkov a finančná podpora pre samostatne zárobkovo činné osoby a podniky. Taliansko okrem toho zaviedlo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a medzi ktoré patria odklady platby dane a záruky za úver. Celkovo sú opatrenia, ktoré Taliansko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Talianska v roku 2020 na úrovni –11,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –5,6 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 158,9 % HDP a v roku 2021 úroveň 153,6 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Talianska v roku 2020 na úrovni –11,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –5,6 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 158,9 % HDP a v roku 2021 úroveň 153,6 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Taliansko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že neexistujú žiadne dostačujúce dôkazy, na základe ktorých by sa dalo dospieť k záveru, že dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je alebo nie je splnené, pričom kritérium deficitu nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Taliansko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že neexistujú žiadne dostačujúce dôkazy, na základe ktorých by sa dalo dospieť k záveru, že dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je alebo nie je splnené, pričom kritérium deficitu nie je splnené.

| (16) | Pandémia COVID-19 vystavila vnútroštátny systém zdravotníctva nebývalým tlakom, čo poukázalo na štrukturálne nedostatky a potrebu zvýšiť pripravenosť v oblasti reakcie na krízové udalosti. Napriek tomu, že výdavky Talianska na zdravotníctvo sú pod priemerom Únie, jeho zdravotnícky systém sa vyznačuje vysoko špecializovanými a súčasne kvalitnými univerzálnymi službami a vo všeobecnosti sa mu darilo poskytovať dostupnú starostlivosť. Najmä na začiatku pandémie ochorenia COVID-19 však roztrieštenosť riadenia systému verejného zdravotníctva a koordinácia medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi spomalili vykonávanie niektorých opatrení na zamedzenie šírenia nákazy. Reakcia regionálnych systémov zdravotníctva na krízu spočívala najmä v mimoriadnej mobilizácii, predovšetkým zdravotníckych pracovníkov a miestnych sociálnych služieb. Kompenzovali sa tým obmedzenia fyzickej infraštruktúry, obmedzený počet zdravotníckych pracovníkov a obmedzený objem investícií zameraných na zlepšenie štruktúr a služieb v predchádzajúcich rokoch. Vláda vynaložila veľké úsilie na zmiernenie šírenia vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19, uvoľnenie tlaku na nemocnice a vytvorenie dodatočných kapacít v oblasti starostlivosti. V súčasnosti sa pripravuje dlhodobá stratégia na zamedzenie šírenia nákazy, aby sa zaistil bezpečný návrat k produktívnej činnosti. Okrem zlepšenia procesov riadenia a plánov pripravenosti na krízy by sa politiky určené na obdobie po nákaze COVID-19 mali zamerať na zmiernenie nedostatku verejných investícií do zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude rozhodujúce, aby sa vypracoval strategický investičný plán s cieľom zvýšiť odolnosť systému zdravotníctva a zaručilo sa nepretržité poskytovanie prístupnej starostlivosti. Vzhľadom na súčasné prognózy týkajúce sa pracovnej sily v zdravotníctve by sa mali uprednostniť rozvojové politiky s cieľom odstrániť prekážky v odbornej príprave, pri nábore pracovnej sily a jej udržaní v zdravotníctve. |
| --- | --- |

(16)

Pandémia COVID-19 vystavila vnútroštátny systém zdravotníctva nebývalým tlakom, čo poukázalo na štrukturálne nedostatky a potrebu zvýšiť pripravenosť v oblasti reakcie na krízové udalosti. Napriek tomu, že výdavky Talianska na zdravotníctvo sú pod priemerom Únie, jeho zdravotnícky systém sa vyznačuje vysoko špecializovanými a súčasne kvalitnými univerzálnymi službami a vo všeobecnosti sa mu darilo poskytovať dostupnú starostlivosť. Najmä na začiatku pandémie ochorenia COVID-19 však roztrieštenosť riadenia systému verejného zdravotníctva a koordinácia medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi spomalili vykonávanie niektorých opatrení na zamedzenie šírenia nákazy. Reakcia regionálnych systémov zdravotníctva na krízu spočívala najmä v mimoriadnej mobilizácii, predovšetkým zdravotníckych pracovníkov a miestnych sociálnych služieb. Kompenzovali sa tým obmedzenia fyzickej infraštruktúry, obmedzený počet zdravotníckych pracovníkov a obmedzený objem investícií zameraných na zlepšenie štruktúr a služieb v predchádzajúcich rokoch. Vláda vynaložila veľké úsilie na zmiernenie šírenia vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19, uvoľnenie tlaku na nemocnice a vytvorenie dodatočných kapacít v oblasti starostlivosti. V súčasnosti sa pripravuje dlhodobá stratégia na zamedzenie šírenia nákazy, aby sa zaistil bezpečný návrat k produktívnej činnosti. Okrem zlepšenia procesov riadenia a plánov pripravenosti na krízy by sa politiky určené na obdobie po nákaze COVID-19 mali zamerať na zmiernenie nedostatku verejných investícií do zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude rozhodujúce, aby sa vypracoval strategický investičný plán s cieľom zvýšiť odolnosť systému zdravotníctva a zaručilo sa nepretržité poskytovanie prístupnej starostlivosti. Vzhľadom na súčasné prognózy týkajúce sa pracovnej sily v zdravotníctve by sa mali uprednostniť rozvojové politiky s cieľom odstrániť prekážky v odbornej príprave, pri nábore pracovnej sily a jej udržaní v zdravotníctve.

| (17) | Opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 majú výrazný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky. Pred krízou sa sociálna situácia pomaly zlepšovala, a to napriek tomu, že riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, chudoby pracujúcich a príjmovej nerovnosti zostávalo vysoké a vyznačovalo sa veľkými regionálnymi rozdielmi. Vzhľadom na vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a jej následky by sa mali posilniť sociálne záchranné siete, aby sa zabezpečila primeraná náhrada príjmu bez ohľadu na pracovnú situáciu osôb vrátane tých, ktoré čelia medzerám v prístupe k sociálnej ochrane. Posilnenie náhrady príjmov a podpory je obzvlášť dôležité v prípade atypických pracovníkov a osôb v zraniteľných situáciách. Dôležité je aj poskytovanie služieb zameraných na sociálne začlenenie a začlenenie na trhu práce. Nová schéma minimálneho príjmu, v rámci ktorej sa za minulý rok poskytovali dávky viac ako jednému miliónu domácností (v priemere 513 EUR), môže zmierniť účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Jej dosah na zraniteľné skupiny by sa však mohol zlepšiť. Vláda dočasne zaviedla dodatočný „núdzový príjem“ určený na podporu domácností, ktoré zatiaľ nemajú nárok na minimálny príjem. Aj ľudia zamestnaní v tieňovej ekonomike, najmä v takých odvetviach ako poľnohospodárstvo, potravinársky priemysel a bytová výstavba, čelia nedostatočnému prístupu k sociálnej ochrane a podpore príjmu. S cieľom reagovať na túto výzvu vláda nedávno zmiernila pravidlá týkajúce sa legalizácie postavenia v zamestnaní nedeklarovaných pracovníkov a získania alebo predĺženia povolení na pobyt pre pracujúcich migrantov. Negatívne demografické trendy a únik mozgov takisto môžu brzdiť vyhliadky na rast. Jedným z faktorov vyľudňovania južných regiónov a vidieckych oblastí je okrem zložitejších podmienok na trhu práce aj nedostatok kvalitných služieb. Kľúčové je zlepšiť prístup k elektronickým službám, najmä v kontexte obmedzenej mobility. |
| --- | --- |

(17)

Opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 majú výrazný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky. Pred krízou sa sociálna situácia pomaly zlepšovala, a to napriek tomu, že riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, chudoby pracujúcich a príjmovej nerovnosti zostávalo vysoké a vyznačovalo sa veľkými regionálnymi rozdielmi. Vzhľadom na vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a jej následky by sa mali posilniť sociálne záchranné siete, aby sa zabezpečila primeraná náhrada príjmu bez ohľadu na pracovnú situáciu osôb vrátane tých, ktoré čelia medzerám v prístupe k sociálnej ochrane. Posilnenie náhrady príjmov a podpory je obzvlášť dôležité v prípade atypických pracovníkov a osôb v zraniteľných situáciách. Dôležité je aj poskytovanie služieb zameraných na sociálne začlenenie a začlenenie na trhu práce. Nová schéma minimálneho príjmu, v rámci ktorej sa za minulý rok poskytovali dávky viac ako jednému miliónu domácností (v priemere 513 EUR), môže zmierniť účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Jej dosah na zraniteľné skupiny by sa však mohol zlepšiť. Vláda dočasne zaviedla dodatočný „núdzový príjem“ určený na podporu domácností, ktoré zatiaľ nemajú nárok na minimálny príjem. Aj ľudia zamestnaní v tieňovej ekonomike, najmä v takých odvetviach ako poľnohospodárstvo, potravinársky priemysel a bytová výstavba, čelia nedostatočnému prístupu k sociálnej ochrane a podpore príjmu. S cieľom reagovať na túto výzvu vláda nedávno zmiernila pravidlá týkajúce sa legalizácie postavenia v zamestnaní nedeklarovaných pracovníkov a získania alebo predĺženia povolení na pobyt pre pracujúcich migrantov. Negatívne demografické trendy a únik mozgov takisto môžu brzdiť vyhliadky na rast. Jedným z faktorov vyľudňovania južných regiónov a vidieckych oblastí je okrem zložitejších podmienok na trhu práce aj nedostatok kvalitných služieb. Kľúčové je zlepšiť prístup k elektronickým službám, najmä v kontexte obmedzenej mobility.

| (18) | Taliansko od vypuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 podniká kroky, ktorých cieľom je zmierniť jej vplyv na zamestnanosť. Režimy skráteného pracovného času (Cassa integrazione) zohrali významnú úlohu a očakáva sa, že ju zohrajú aj v budúcnosti. Oprávnenosť bola rozšírená tak, aby sa vzťahovali na malé podniky a mikropodniky, ako aj na všetky hospodárske odvetvia a všetkých zamestnancov. Okrem toho bol pre samostatne zárobkovo činné osoby vytvorený samostatný (dočasný) režim. Podmienky na trhu práce sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 neustále zlepšovali. V roku 2019 dosiahla miera zamestnanosti 64 %, čo je doteraz najvyššia zaznamenaná miera. Je to však stále výrazne pod priemerom Únie. Miera nezamestnanosti bola neustále vysoká, rovnako, ako aj iné ukazovatele poukazujúce na stagnáciu na trhu práce, pričom podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že v roku 2020 bude ďalej rásť na 11,8 % a v roku 2021 klesne na 10,7 %. Podiel dočasných pracovných zmlúv bol takisto vysoký napriek tomu, že za vytváraním pracovných miest od polovice roka 2018 stáli trvalé pracovné miesta. V záujme podpory udržateľného a inkluzívneho oživenia bude do budúcnosti dôležité začlenenie neaktívnych mladých ľudí a žien do trhu práce. Podnikli sa určité kroky na posilnenie verejných služieb zamestnanosti a ich lepšiu integráciu so sociálnymi službami, vzdelávaním dospelých a s odbornou prípravou. Z regionálneho hľadiska je však ich schopnosť umiestňovania uchádzačovo zamestnanie naďalej nedostatočná a veľmi rozdielna. Zapojenie zamestnávateľov je aj naďalej zanedbateľné. Keďže opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy sa postupne rušia, pružné formy organizácie práce a práca na diaľku môžu podporiť podniky a pracovníkov. V reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala vláda dočasné opatrenia zamerané na zosúladenie súkromného a pracovného života, ako je podpora inteligentných pracovných dovoleniek a mimoriadneho voľna a poskytovanie poukazov na opatrovanie detí. Napriek nedávnemu úsiliu sú opatrenia na podporu rovnakých príležitostí a politík zameraných na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj ponuka cenovo dostupných služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a služieb dlhodobej starostlivosti stále nedostatočné a málo integrované. |
| --- | --- |

(18)

Taliansko od vypuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 podniká kroky, ktorých cieľom je zmierniť jej vplyv na zamestnanosť. Režimy skráteného pracovného času (Cassa integrazione) zohrali významnú úlohu a očakáva sa, že ju zohrajú aj v budúcnosti. Oprávnenosť bola rozšírená tak, aby sa vzťahovali na malé podniky a mikropodniky, ako aj na všetky hospodárske odvetvia a všetkých zamestnancov. Okrem toho bol pre samostatne zárobkovo činné osoby vytvorený samostatný (dočasný) režim. Podmienky na trhu práce sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 neustále zlepšovali. V roku 2019 dosiahla miera zamestnanosti 64 %, čo je doteraz najvyššia zaznamenaná miera. Je to však stále výrazne pod priemerom Únie. Miera nezamestnanosti bola neustále vysoká, rovnako, ako aj iné ukazovatele poukazujúce na stagnáciu na trhu práce, pričom podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že v roku 2020 bude ďalej rásť na 11,8 % a v roku 2021 klesne na 10,7 %. Podiel dočasných pracovných zmlúv bol takisto vysoký napriek tomu, že za vytváraním pracovných miest od polovice roka 2018 stáli trvalé pracovné miesta. V záujme podpory udržateľného a inkluzívneho oživenia bude do budúcnosti dôležité začlenenie neaktívnych mladých ľudí a žien do trhu práce. Podnikli sa určité kroky na posilnenie verejných služieb zamestnanosti a ich lepšiu integráciu so sociálnymi službami, vzdelávaním dospelých a s odbornou prípravou. Z regionálneho hľadiska je však ich schopnosť umiestňovania uchádzačovo zamestnanie naďalej nedostatočná a veľmi rozdielna. Zapojenie zamestnávateľov je aj naďalej zanedbateľné. Keďže opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy sa postupne rušia, pružné formy organizácie práce a práca na diaľku môžu podporiť podniky a pracovníkov. V reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala vláda dočasné opatrenia zamerané na zosúladenie súkromného a pracovného života, ako je podpora inteligentných pracovných dovoleniek a mimoriadneho voľna a poskytovanie poukazov na opatrovanie detí. Napriek nedávnemu úsiliu sú opatrenia na podporu rovnakých príležitostí a politík zameraných na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj ponuka cenovo dostupných služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a služieb dlhodobej starostlivosti stále nedostatočné a málo integrované.

| (19) | Súčasná núdzová situácia poukazuje aj na potrebu zlepšiť digitálne vzdelávanie a zručnosti, a to aj v prípade vzdelávania dospelých v produktívnom veku a diaľkového vzdelávania. Investície do vzdelávania a zručností sú kľúčové, pokiaľ ide o podporu inteligentného a inkluzívneho oživenia a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii. V tejto súvislosti sú výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pre Taliansko naďalej jednou z hlavných výziev. V dosahovaní základných zručností existujú veľké regionálne rozdiely a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je výrazne nad priemerom Únie (13,5 % v porovnaní s 10,3 % v roku 2019), najmä v prípade žiakov narodených mimo Únie (33 %). V kontexte obmedzení mobility hrozí, že sa regionálne a územné rozdiely prehĺbia. Z tohto hľadiska je obzvlášť dôležité investovať do diaľkového vzdelávania, ako aj do digitálnej infraštruktúry a zručností pedagógov a študentov. V porovnaní s priemerom Únie má Taliansko takisto nižší podiel absolventov prírodovedných a technických odborov a miera dosiahnutého vysokoškolského vzdelania je naďalej veľmi nízka (27,6 % v roku 2019). V porovnaní s inými krajinami talianske podniky okrem toho menej investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Znepokojujúca je aj nízka miera účasti nízkokvalifikovaných dospelých na odbornej príprave, keďže počet pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu, klesá. Zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sú naďalej rovnako dôležité ako kedykoľvek predtým na to, aby pracovníci získali zručnosti relevantné pre trh práce a aby sa podporil spravodlivý prechod na digitálnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo. |
| --- | --- |

(19)

Súčasná núdzová situácia poukazuje aj na potrebu zlepšiť digitálne vzdelávanie a zručnosti, a to aj v prípade vzdelávania dospelých v produktívnom veku a diaľkového vzdelávania. Investície do vzdelávania a zručností sú kľúčové, pokiaľ ide o podporu inteligentného a inkluzívneho oživenia a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii. V tejto súvislosti sú výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pre Taliansko naďalej jednou z hlavných výziev. V dosahovaní základných zručností existujú veľké regionálne rozdiely a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je výrazne nad priemerom Únie (13,5 % v porovnaní s 10,3 % v roku 2019), najmä v prípade žiakov narodených mimo Únie (33 %). V kontexte obmedzení mobility hrozí, že sa regionálne a územné rozdiely prehĺbia. Z tohto hľadiska je obzvlášť dôležité investovať do diaľkového vzdelávania, ako aj do digitálnej infraštruktúry a zručností pedagógov a študentov. V porovnaní s priemerom Únie má Taliansko takisto nižší podiel absolventov prírodovedných a technických odborov a miera dosiahnutého vysokoškolského vzdelania je naďalej veľmi nízka (27,6 % v roku 2019). V porovnaní s inými krajinami talianske podniky okrem toho menej investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Znepokojujúca je aj nízka miera účasti nízkokvalifikovaných dospelých na odbornej príprave, keďže počet pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu, klesá. Zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sú naďalej rovnako dôležité ako kedykoľvek predtým na to, aby pracovníci získali zručnosti relevantné pre trh práce a aby sa podporil spravodlivý prechod na digitálnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo.

| (20) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýraznila potrebu podporiť firmy v oblasti prístupu k financovaniu. Taliansko prijalo niekoľko schém na podporu toku likvidity do podnikov, a to aj na základe dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19. (7) Účinné vykonávanie takýchto schém, a to aj prostredníctvom záruk poskytovaných bankovým systémom, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich čerpali výhody všetky podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP) a podniky v najviac postihnutých odvetviach a geografických oblastiach, ako aj inovatívne podniky. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Priame granty a stimuly pre trhové financovanie môžu takisto podporiť likviditu MSP a inovatívnych podnikov. Inovatívne podniky (často bez kolaterálu) čelia väčším ťažkostiam, pokiaľ ide o prístup k úverom, čo by súčasná kríza mohla zhoršiť. Odklad platby dane a príspevkov na sociálne zabezpečenie platených štátu pomohol zlepšiť peňažné toky podnikov. Malo by sa však zabrániť oneskoreniam v schválených platbách, či už v prípade platieb správnych orgánov podnikom alebo medzi podnikmi, pretože sú brzdou likvidity všetkých podnikov, a to obzvlášť tých menších. |
| --- | --- |

(20)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýraznila potrebu podporiť firmy v oblasti prístupu k financovaniu. Taliansko prijalo niekoľko schém na podporu toku likvidity do podnikov, a to aj na základe dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19. (7) Účinné vykonávanie takýchto schém, a to aj prostredníctvom záruk poskytovaných bankovým systémom, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich čerpali výhody všetky podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP) a podniky v najviac postihnutých odvetviach a geografických oblastiach, ako aj inovatívne podniky. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Priame granty a stimuly pre trhové financovanie môžu takisto podporiť likviditu MSP a inovatívnych podnikov. Inovatívne podniky (často bez kolaterálu) čelia väčším ťažkostiam, pokiaľ ide o prístup k úverom, čo by súčasná kríza mohla zhoršiť. Odklad platby dane a príspevkov na sociálne zabezpečenie platených štátu pomohol zlepšiť peňažné toky podnikov. Malo by sa však zabrániť oneskoreniam v schválených platbách, či už v prípade platieb správnych orgánov podnikom alebo medzi podnikmi, pretože sú brzdou likvidity všetkých podnikov, a to obzvlášť tých menších.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu zelenej transformácie budú obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o podporu oživenia a zvýšenie odolnosti v budúcnosti. Taliansko je veľmi zraniteľné voči extrémnemu počasiu a hydrogeologickým katastrofám vrátane sucha a lesných požiarov. Prechod Talianska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície najmä do novej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Investície v rámci zelenej dohody s cieľom riešiť zmenu klímy sú stanovené v národnom energetickom a klimatickom pláne Talianska. Sú nevyhnutné na riešenie hrozby, ktorú predstavuje zmena klímy, a zároveň zohrávajú zásadnú úlohu pri oživení Talianska a zvyšovaní jeho odolnosti. Investície v rámci zelenej dohody sú takisto rozhodujúce, pokiaľ ide o zníženie vplyvu znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie v talianskych mestách, najmä v Pádskej nížine. Napríklad vykonávanie iniciatív v oblasti udržateľnej mobility, ako je obnova miestnych verejných autobusov, je príkladom riešenia dopravného preťaženia aj znečistenia ovzdušia. Infraštruktúrne nedostatky v oblasti vodného a odpadového hospodárstva, najmä v južných regiónoch, sa prejavujú vplyvmi na životné prostredie a zdravie, čo spôsobuje značné náklady a straty príjmov pre hospodárstvo. Vo všeobecnosti je odolnosť voči zmene klímy relevantná pre celú infraštruktúru vrátane zdravotníckej infraštruktúry. To si vyžaduje adaptačné stratégie. Riešenie environmentálnych výziev a výziev spojených so zmenou klímy – ako sú hydrologické riziká, udržateľná mestská mobilita, energetická efektívnosť, obehové hospodárstvo a transformácia priemyslu – je príležitosťou zvýšiť produktivitu a zároveň predísť neudržateľným postupom. Investovanie dotakýchto projektov môže zároveňprispieť k vytváraniu pracovných miest a k udržaniu oživenia po skončení krízy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Taliansku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Taliansku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu zelenej transformácie budú obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o podporu oživenia a zvýšenie odolnosti v budúcnosti. Taliansko je veľmi zraniteľné voči extrémnemu počasiu a hydrogeologickým katastrofám vrátane sucha a lesných požiarov. Prechod Talianska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície najmä do novej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Investície v rámci zelenej dohody s cieľom riešiť zmenu klímy sú stanovené v národnom energetickom a klimatickom pláne Talianska. Sú nevyhnutné na riešenie hrozby, ktorú predstavuje zmena klímy, a zároveň zohrávajú zásadnú úlohu pri oživení Talianska a zvyšovaní jeho odolnosti. Investície v rámci zelenej dohody sú takisto rozhodujúce, pokiaľ ide o zníženie vplyvu znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie v talianskych mestách, najmä v Pádskej nížine. Napríklad vykonávanie iniciatív v oblasti udržateľnej mobility, ako je obnova miestnych verejných autobusov, je príkladom riešenia dopravného preťaženia aj znečistenia ovzdušia. Infraštruktúrne nedostatky v oblasti vodného a odpadového hospodárstva, najmä v južných regiónoch, sa prejavujú vplyvmi na životné prostredie a zdravie, čo spôsobuje značné náklady a straty príjmov pre hospodárstvo. Vo všeobecnosti je odolnosť voči zmene klímy relevantná pre celú infraštruktúru vrátane zdravotníckej infraštruktúry. To si vyžaduje adaptačné stratégie. Riešenie environmentálnych výziev a výziev spojených so zmenou klímy – ako sú hydrologické riziká, udržateľná mestská mobilita, energetická efektívnosť, obehové hospodárstvo a transformácia priemyslu – je príležitosťou zvýšiť produktivitu a zároveň predísť neudržateľným postupom. Investovanie dotakýchto projektov môže zároveňprispieť k vytváraniu pracovných miest a k udržaniu oživenia po skončení krízy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Taliansku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Taliansku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (22) | Opatrenia na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 poukázali na dôležitosť investícií do digitalizácie hospodárstva a význam digitálnych infraštruktúr. Nízka úroveň digitalizácie a digitálnych vedomostí v talianskych podnikoch (najmä v MSP a mikropodnikoch) im zabránila počas platnosti opatrení na zamedzenie šírenia ponúkať elektronický obchod a teleprácu a poskytovať a používať digitálne nástroje. Investície do digitalizácie a zručností prostredníctvom trvalého a včasného vykonávania cielených vnútroštátnych politík sú nevyhnutné na posilnenie modelov elektronického podnikania a na pomoc podnikom, aby sa prispôsobili, ako aj na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Ukázalo sa, že prístup k rýchlej a spoľahlivej digitálnej infraštruktúre je kľúčom k zabezpečeniu poskytovania základných služieb vo verejnej správe, v školstve, zdravotníctve a lekárstve, ako aj pri monitorovaní a kontrolovaní epidémie. Taliansko naďalej zaostáva v pokrytí vidieckych oblastí pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu. V záujme odstránenia tohto nedostatku by sa mali prijať osobitné opatrenia a malo by sa ďalej podporovať jeho využívanie. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 poukázali na dôležitosť investícií do digitalizácie hospodárstva a význam digitálnych infraštruktúr. Nízka úroveň digitalizácie a digitálnych vedomostí v talianskych podnikoch (najmä v MSP a mikropodnikoch) im zabránila počas platnosti opatrení na zamedzenie šírenia ponúkať elektronický obchod a teleprácu a poskytovať a používať digitálne nástroje. Investície do digitalizácie a zručností prostredníctvom trvalého a včasného vykonávania cielených vnútroštátnych politík sú nevyhnutné na posilnenie modelov elektronického podnikania a na pomoc podnikom, aby sa prispôsobili, ako aj na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Ukázalo sa, že prístup k rýchlej a spoľahlivej digitálnej infraštruktúre je kľúčom k zabezpečeniu poskytovania základných služieb vo verejnej správe, v školstve, zdravotníctve a lekárstve, ako aj pri monitorovaní a kontrolovaní epidémie. Taliansko naďalej zaostáva v pokrytí vidieckych oblastí pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu. V záujme odstránenia tohto nedostatku by sa mali prijať osobitné opatrenia a malo by sa ďalej podporovať jeho využívanie.

| (23) | Dobre fungujúci systém v oblasti výskumu a inovácií je výsledkom nepretržitej a ucelenej politickej podpory založenej na dôkazoch spolu s investíciami a vhodným ľudským kapitálom. Súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19 jasne poukázala na potrebu ďalej posilniť rýchlu výmenu informácií medzi výskumníkmi vrátane bezplatného prístupu k výsledkom a dôkazom pre používateľov a otvorenú vedu. Vychádzajúc zo sily zdravotníckeho priemyslu a sektora výskumu v Taliansku, otvorená veda spolu so spoluprácou medzi vedeckou oblasťou a podnikmi jednoznačne napomôže k tomu, aby sa na trh dostali výsledky výskumu vrátane výsledkov potrebných v oblasti vakcín a terapií. |
| --- | --- |

(23)

Dobre fungujúci systém v oblasti výskumu a inovácií je výsledkom nepretržitej a ucelenej politickej podpory založenej na dôkazoch spolu s investíciami a vhodným ľudským kapitálom. Súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19 jasne poukázala na potrebu ďalej posilniť rýchlu výmenu informácií medzi výskumníkmi vrátane bezplatného prístupu k výsledkom a dôkazom pre používateľov a otvorenú vedu. Vychádzajúc zo sily zdravotníckeho priemyslu a sektora výskumu v Taliansku, otvorená veda spolu so spoluprácou medzi vedeckou oblasťou a podnikmi jednoznačne napomôže k tomu, aby sa na trh dostali výsledky výskumu vrátane výsledkov potrebných v oblasti vakcín a terapií.

| (24) | Účinná verejná správa má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že nedôjde k spomaleniu vykonávania opatrení prijatých na riešenie núdzovej situácie a na podporu oživenia hospodárstva. Vyplácanie sociálnych dávok, opatrenia v oblasti likvidity a čo najskoršia realizácia investícií atď. nemusia byť účinné, ak ich brzdia nedostatky vo verejnom sektore. Medzi nedostatky patria zdĺhavé postupy vrátane konaní v občianskych veciach, nízka úroveň digitalizácie a nedostatočné administratívne kapacity. V kontexte výrazného zvýšenia verejných zdrojov na podporu hospodárskej činnosti sa musia postupy a kontroly uskutočňovať rýchlo. Digitalizácia vo verejnej správe sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 nerealizovala rovnomerne. Digitálna komunikácia medzi orgánmi a širokou verejnosťou bola na nízkej úrovni. Podiel administratívnych postupov riadených regiónmi a obcami, ktoré sa môžu začať a ukončiť digitálne, je naďalej nízky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 takisto odhalila nedostatočnú interoperabilitu verejných digitálnych služieb. Na uľahčenie reakcieschopnosti orgánov verejnej správy voči podnikom treba zlepšiť a zjednodušiť sektorové predpisy a zároveň odstrániť zostávajúce prekážky hospodárskej súťaže. Napokon, účinný justičný systém zohráva pre atraktívne hospodárstvo priaznivo naklonené investíciám a podnikaniu kľúčovú rolu a bude mať zásadný význam v procese oživenia, a to aj tým, že zabezpečí účinné rámce pre záchranu a obnovu. |
| --- | --- |

(24)

Účinná verejná správa má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že nedôjde k spomaleniu vykonávania opatrení prijatých na riešenie núdzovej situácie a na podporu oživenia hospodárstva. Vyplácanie sociálnych dávok, opatrenia v oblasti likvidity a čo najskoršia realizácia investícií atď. nemusia byť účinné, ak ich brzdia nedostatky vo verejnom sektore. Medzi nedostatky patria zdĺhavé postupy vrátane konaní v občianskych veciach, nízka úroveň digitalizácie a nedostatočné administratívne kapacity. V kontexte výrazného zvýšenia verejných zdrojov na podporu hospodárskej činnosti sa musia postupy a kontroly uskutočňovať rýchlo. Digitalizácia vo verejnej správe sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 nerealizovala rovnomerne. Digitálna komunikácia medzi orgánmi a širokou verejnosťou bola na nízkej úrovni. Podiel administratívnych postupov riadených regiónmi a obcami, ktoré sa môžu začať a ukončiť digitálne, je naďalej nízky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 takisto odhalila nedostatočnú interoperabilitu verejných digitálnych služieb. Na uľahčenie reakcieschopnosti orgánov verejnej správy voči podnikom treba zlepšiť a zjednodušiť sektorové predpisy a zároveň odstrániť zostávajúce prekážky hospodárskej súťaže. Napokon, účinný justičný systém zohráva pre atraktívne hospodárstvo priaznivo naklonené investíciám a podnikaniu kľúčovú rolu a bude mať zásadný význam v procese oživenia, a to aj tým, že zabezpečí účinné rámce pre záchranu a obnovu.

| (25) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(25)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (26) | Opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov sú prospešné, aj pokiaľ ide o zachovanie kapitalizácie a odolnosti bankového sektora v súčasnom zložitom prevádzkovom prostredí. Napriek prijatým zmierňujúcim opatreniam vrátane obozretnejpružnosti, ktorú poskytujú orgány bankového dohľadu, pandémia ochorenia COVID-19 takisto vyvíja tlak na kvalitu bankových aktív v celej Únii a očakáva sa, že táto situácia bude pretrvávať aj v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch, a to aj v Taliansku. To má vplyv na úsilie vynakladané na zníženie objemu nesplácaných úverov, a to aj v dôsledku spomalenia činnosti súdov a reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou. Dôležitým predpokladom zabezpečenia kvality aktív je v tejto súvislosti podpora udržateľných riešení pre životaschopných dlžníkov zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19, medzi ktoré patrí aj predchádzanie zautomatizovaným právnym konaniam. Medzitým môže zabezpečenie presného nahlasovania zhoršenia kvality aktív a obozretných noriem pri poskytovaní úverov takisto pomôcť podporiť fungovanie sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a obmedziť nepriaznivé účinky na existujúce iniciatívy v oblasti likvidácie nesplácaných úverov. |
| --- | --- |

(26)

Opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov sú prospešné, aj pokiaľ ide o zachovanie kapitalizácie a odolnosti bankového sektora v súčasnom zložitom prevádzkovom prostredí. Napriek prijatým zmierňujúcim opatreniam vrátane obozretnejpružnosti, ktorú poskytujú orgány bankového dohľadu, pandémia ochorenia COVID-19 takisto vyvíja tlak na kvalitu bankových aktív v celej Únii a očakáva sa, že táto situácia bude pretrvávať aj v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch, a to aj v Taliansku. To má vplyv na úsilie vynakladané na zníženie objemu nesplácaných úverov, a to aj v dôsledku spomalenia činnosti súdov a reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou. Dôležitým predpokladom zabezpečenia kvality aktív je v tejto súvislosti podpora udržateľných riešení pre životaschopných dlžníkov zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19, medzi ktoré patrí aj predchádzanie zautomatizovaným právnym konaniam. Medzitým môže zabezpečenie presného nahlasovania zhoršenia kvality aktív a obozretných noriem pri poskytovaní úverov takisto pomôcť podporiť fungovanie sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a obmedziť nepriaznivé účinky na existujúce iniciatívy v oblasti likvidácie nesplácaných úverov.

| (27) | Účinná prevencia a postihovanie korupcie môže zohrať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zaistenie oživenia Talianska po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Najmä transparentnosťou vo verejnom sektore a posilnením kontrol v boji proti korupcii možno predísť pokusom organizovaných zločineckých skupín o infiltráciu do hospodárskeho a finančného života, narušenie postupov verejného obstarávania a celkovo o presmerovanie verejných zdrojov potrebných na investície. Postupy verejného obstarávania by zároveň mali zostať efektívne a mali by zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou dôkladného monitorovania s potrebou dodržania časového plánu. Čas rozsúdenia na trestných odvolacích súdoch je naďalej zdrojom znepokojenia, no v parlamente sa rokuje o komplexných reformách zameraných na zefektívnenie trestných konaní. Hoci nedávno došlo k posilneniu protikorupčného rámca Talianska, treba ho dokončiť tak, aby sa zabezpečilo aj postihovanie volených verejných činiteľov v prípade konfliktu záujmov. |
| --- | --- |

(27)

Účinná prevencia a postihovanie korupcie môže zohrať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zaistenie oživenia Talianska po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Najmä transparentnosťou vo verejnom sektore a posilnením kontrol v boji proti korupcii možno predísť pokusom organizovaných zločineckých skupín o infiltráciu do hospodárskeho a finančného života, narušenie postupov verejného obstarávania a celkovo o presmerovanie verejných zdrojov potrebných na investície. Postupy verejného obstarávania by zároveň mali zostať efektívne a mali by zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou dôkladného monitorovania s potrebou dodržania časového plánu. Čas rozsúdenia na trestných odvolacích súdoch je naďalej zdrojom znepokojenia, no v parlamente sa rokuje o komplexných reformách zameraných na zefektívnenie trestných konaní. Hoci nedávno došlo k posilneniu protikorupčného rámca Talianska, treba ho dokončiť tak, aby sa zabezpečilo aj postihovanie volených verejných činiteľov v prípade konfliktu záujmov.

| (28) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Taliansko k pokroku pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(28)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Taliansko k pokroku pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (29) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Taliansko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(29)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Taliansko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (30) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(30)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (31) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(31)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (32) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(32)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zvýšiť odolnosť a kapacity systému zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov, kritické zdravotnícke pomôcky a infraštruktúru. Posilniť koordináciu medzi celoštátnymi a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane, a to najmä v prípade atypických pracovníkov. Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť, a to aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce a aktívnou podporou zamestnanosti. Posilniť diaľkové vzdelávanie a zručnosti vrátane digitálnych zručností; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu reálnej ekonomike vrátane MSP, inovatívnych podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb, ako aj predchádzať meškaniu platieb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, výskum a inovácie, udržateľnú verejnú dopravu, odpadové a vodné hospodárstvo, ako aj zosilnenú digitálnu infraštruktúru s cieľom zabezpečiť poskytovanie základných služieb. |
| --- | --- |

3.

| 4. | zvýšiť efektívnosť justičného systému a účinnosť verejnej správy. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 69.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

7

(8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/82

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020

(2020/C 282/13)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Cyprus určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Cyprus určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Cypre na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. V kontexte mierneho potenciálneho rastu je konkrétne finančný sektor zaťažený veľmi vysokým podielom nesplácaných úverov a veľkým objemom súkromného, verejného a zahraničného dlhu, ktorý zaťažuje hospodárstvo. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Cypre na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. V kontexte mierneho potenciálneho rastu je konkrétne finančný sektor zaťažený veľmi vysokým podielom nesplácaných úverov a veľkým objemom súkromného, verejného a zahraničného dlhu, ktorý zaťažuje hospodárstvo.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Cypru sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využil na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Cypru sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využil na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia po celej krajine nerovnomerne a zasiahnu najmä oblasti, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí riziko, že na Cypre dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia po celej krajine nerovnomerne a zasiahnu najmä oblasti, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí riziko, že na Cypre dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Cyprus 7. mája 2020 predložil svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Cyprus 7. mája 2020 predložil svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,3 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 116,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy okrem toho vychádzajú z rizík, ktoré v tomto prípade predstavujú explicitné podmienené záväzky a potenciálne potreby financovania verejných nemocníc počas prvých rokov zavádzania národného systému zdravotného poistenia. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,3 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 116,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy okrem toho vychádzajú z rizík, ktoré v tomto prípade predstavujú explicitné podmienené záväzky a potenciálne potreby financovania verejných nemocníc počas prvých rokov zavádzania národného systému zdravotného poistenia.

| (13) | Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti s dodatočným rozpočtom až do výšky 0,5 % HDP, dotované mzdy na udržanie zamestnancov na výplatnej listine v prípade pozastavenia obchodných činností (2,7 % HDP) a podpora príjmu pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby (0,3 % HDP). Cyprus okrem toho oznámil opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad odklad platieb DPH počas dvoch mesiacov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Cyprus prijal, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti s dodatočným rozpočtom až do výšky 0,5 % HDP, dotované mzdy na udržanie zamestnancov na výplatnej listine v prípade pozastavenia obchodných činností (2,7 % HDP) a podpora príjmu pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby (0,3 % HDP). Cyprus okrem toho oznámil opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad odklad platieb DPH počas dvoch mesiacov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Cyprus prijal, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude saldo verejných financií Cypru v roku 2020 na úrovni –7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 105 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude saldo verejných financií Cypru v roku 2020 na úrovni –7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 105 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Cyprus v roku 2019 nedodržal dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Cyprus v roku 2019 nedodržal dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

| (16) | Cyprus reagoval na vypuknutie nákazy COVID-19 zavedením niekoľkých opatrení na zmiernenie vplyvu krízy na hospodárstvo. Vláda 15. marca 2020 predložila program finančnej podpory na ochranu verejného zdravia a zabezpečenie hospodárskeho prežitia podnikov a zamestnávateľov. V programe sa na finančnú podporu zdravotníctva v boji proti pandémii vyčleňuje 100 miliónov EUR, a to okrem iného aj na nábor ďalších zdravotníckych, ošetrovateľských a podporných pracovníkov a na získanie vybavenia a vybudovanie infraštruktúry. Stanovuje sa v ňom súbor opatrení na podporu podnikov, ktoré zahŕňajú zvýšenie likvidity, napr. systémy podpory pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj dočasné pozastavenie platieb DPH pre spoločnosti. Súčasťou balíka je aj osobitná podpora vo výške 11 miliónov EUR na oživenie odvetvia cestovného ruchu. |
| --- | --- |

(16)

Cyprus reagoval na vypuknutie nákazy COVID-19 zavedením niekoľkých opatrení na zmiernenie vplyvu krízy na hospodárstvo. Vláda 15. marca 2020 predložila program finančnej podpory na ochranu verejného zdravia a zabezpečenie hospodárskeho prežitia podnikov a zamestnávateľov. V programe sa na finančnú podporu zdravotníctva v boji proti pandémii vyčleňuje 100 miliónov EUR, a to okrem iného aj na nábor ďalších zdravotníckych, ošetrovateľských a podporných pracovníkov a na získanie vybavenia a vybudovanie infraštruktúry. Stanovuje sa v ňom súbor opatrení na podporu podnikov, ktoré zahŕňajú zvýšenie likvidity, napr. systémy podpory pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj dočasné pozastavenie platieb DPH pre spoločnosti. Súčasťou balíka je aj osobitná podpora vo výške 11 miliónov EUR na oživenie odvetvia cestovného ruchu.

| (17) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na potrebu nasmerovať investície na zlepšenie a modernizáciu verejnej zdravotnej starostlivosti, obnovu kapacít a realizáciu reformy zdravotníctva. Nový systém zdravotnej starostlivosti ponúka lepší prístup k službám primárnej zdravotnej starostlivosti, vhodné usmernenia a liečbu na základe klinických protokolov. Stanovuje sa v ňom aj všeobecný nárok na cenovo dostupné zdravotnícke služby v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19. Cyprus vypracoval núdzový pandemický plán a vyčlenil dodatočné zdroje na prevenciu a zvládanie účinkov infekcie a nákazy. V strednodobom horizonte musí Cyprus zamerať investície na zvýšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. Dodatočné zdroje, ktoré sa vyčlenia pre systém zdravotnej starostlivosti, by mali zabrániť budúcemu nedostatku zdravotníckeho personálu, dôležitých zdravotníckych potrieb a infraštruktúry. Plynulé vykonávanie naplánovanej reformy zdravotníctva má základný význam pre zabezpečenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých. K rýchlejšiemu zavádzaniu služieb elektronického zdravotníctva a k vylepšeniu konzultácií na diaľku a mechanizmov varovania by prispeli riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej starostlivosti a nové aplikácie. Veľmi dôležité je zavádzanie politík, ktorými sa zvyšuje kapacita nemocníc, riešia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov a zabezpečuje nasadenie osobných ochranných prostriedkov, testovanie, lieky a zdravotnícke pomôcky. Vzhľadom na demografické zmeny a potrebu podporiť najzraniteľnejšie osoby vrátane ľudí so zdravotným postihnutím je rozhodujúca integrácia dlhodobej starostlivosti, ako aj primárnej a komunitnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(17)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na potrebu nasmerovať investície na zlepšenie a modernizáciu verejnej zdravotnej starostlivosti, obnovu kapacít a realizáciu reformy zdravotníctva. Nový systém zdravotnej starostlivosti ponúka lepší prístup k službám primárnej zdravotnej starostlivosti, vhodné usmernenia a liečbu na základe klinických protokolov. Stanovuje sa v ňom aj všeobecný nárok na cenovo dostupné zdravotnícke služby v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19. Cyprus vypracoval núdzový pandemický plán a vyčlenil dodatočné zdroje na prevenciu a zvládanie účinkov infekcie a nákazy. V strednodobom horizonte musí Cyprus zamerať investície na zvýšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. Dodatočné zdroje, ktoré sa vyčlenia pre systém zdravotnej starostlivosti, by mali zabrániť budúcemu nedostatku zdravotníckeho personálu, dôležitých zdravotníckych potrieb a infraštruktúry. Plynulé vykonávanie naplánovanej reformy zdravotníctva má základný význam pre zabezpečenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých. K rýchlejšiemu zavádzaniu služieb elektronického zdravotníctva a k vylepšeniu konzultácií na diaľku a mechanizmov varovania by prispeli riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej starostlivosti a nové aplikácie. Veľmi dôležité je zavádzanie politík, ktorými sa zvyšuje kapacita nemocníc, riešia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov a zabezpečuje nasadenie osobných ochranných prostriedkov, testovanie, lieky a zdravotnícke pomôcky. Vzhľadom na demografické zmeny a potrebu podporiť najzraniteľnejšie osoby vrátane ľudí so zdravotným postihnutím je rozhodujúca integrácia dlhodobej starostlivosti, ako aj primárnej a komunitnej starostlivosti.

| (18) | V posledných rokoch sa situácia na trhu práce vyvíjala na Cypre pozitívne, teraz však bude musieť krajina čeliť výzvam spojeným s úrovňou zamestnanosti v dôsledku zdravotnej krízy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na minimalizáciu sociálno-ekonomických vplyvov krízy. Cyprus už prijal núdzové opatrenia vrátane režimov skráteného pracovného času a rozšírenia vyplácania dávok v nezamestnanosti na samostatne zárobkovo činné osoby. Bude dôležité, aby krajina v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi udržala úroveň zamestnanosti a zabezpečila vykonávanie oznámených opatrení. Kľúčový význam bude mať posilnenie kapacity verejných služieb zamestnanosti prijatím stálych zamestnancov, ktoré bude spočívať najmä v zabezpečení ďalšieho poskytovania služieb poradcov v oblasti zamestnanosti na základe dočasných zmlúv, ktorých platnosť sa skončí v druhej polovici roku 2020. Tým sa predíde tomu, aby sa tieto služby dostali pod ďalší tlak, a zaistí sa poskytovanie účinnej podpory osobám, ktoré o svoje zamestnanie nedávno prišli, ako aj iným zraniteľným skupinám, ako sú mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím. Ďalšia pozornosť by sa mala venovať podpore prechodu zo školy do zamestnania, a najmä pomoci mladým ľuďom, keďže čerství absolventi môžu pri hľadaní zamestnania čeliť ďalším ťažkostiam. |
| --- | --- |

(18)

V posledných rokoch sa situácia na trhu práce vyvíjala na Cypre pozitívne, teraz však bude musieť krajina čeliť výzvam spojeným s úrovňou zamestnanosti v dôsledku zdravotnej krízy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na minimalizáciu sociálno-ekonomických vplyvov krízy. Cyprus už prijal núdzové opatrenia vrátane režimov skráteného pracovného času a rozšírenia vyplácania dávok v nezamestnanosti na samostatne zárobkovo činné osoby. Bude dôležité, aby krajina v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi udržala úroveň zamestnanosti a zabezpečila vykonávanie oznámených opatrení. Kľúčový význam bude mať posilnenie kapacity verejných služieb zamestnanosti prijatím stálych zamestnancov, ktoré bude spočívať najmä v zabezpečení ďalšieho poskytovania služieb poradcov v oblasti zamestnanosti na základe dočasných zmlúv, ktorých platnosť sa skončí v druhej polovici roku 2020. Tým sa predíde tomu, aby sa tieto služby dostali pod ďalší tlak, a zaistí sa poskytovanie účinnej podpory osobám, ktoré o svoje zamestnanie nedávno prišli, ako aj iným zraniteľným skupinám, ako sú mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím. Ďalšia pozornosť by sa mala venovať podpore prechodu zo školy do zamestnania, a najmä pomoci mladým ľuďom, keďže čerství absolventi môžu pri hľadaní zamestnania čeliť ďalším ťažkostiam.

| (19) | Situácia v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 si vyžaduje prijatie vhodných opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov a na podporu príjmov domácností, ako aj rýchleho oživenia hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,5 %. Zahraničný dopyt po službách má výrazne klesnúť, keďže sa očakáva, že kríza veľmi silno zasiahne práve odvetvie cestovného ruchu. Pre všetkých pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých sa kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 dotýka, ako aj pre osoby, ktoré sa musia vysporiadať s nedostatkami v prístupe k sociálnej ochrane, by sa mala zabezpečiť primeraná náhrada príjmu. Systémy sociálnej ochrany musia chrániť zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj nezamestnané osoby. Existuje aj priestor na posilnenie celkového systému sociálnej ochrany s cieľom zabrániť rastu chudoby a nerovnosti, a to najmä zameraním sa na najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí, neaktívnych osôb, nelegálnych pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom. |
| --- | --- |

(19)

Situácia v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 si vyžaduje prijatie vhodných opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov a na podporu príjmov domácností, ako aj rýchleho oživenia hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,5 %. Zahraničný dopyt po službách má výrazne klesnúť, keďže sa očakáva, že kríza veľmi silno zasiahne práve odvetvie cestovného ruchu. Pre všetkých pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých sa kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 dotýka, ako aj pre osoby, ktoré sa musia vysporiadať s nedostatkami v prístupe k sociálnej ochrane, by sa mala zabezpečiť primeraná náhrada príjmu. Systémy sociálnej ochrany musia chrániť zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj nezamestnané osoby. Existuje aj priestor na posilnenie celkového systému sociálnej ochrany s cieľom zabrániť rastu chudoby a nerovnosti, a to najmä zameraním sa na najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí, neaktívnych osôb, nelegálnych pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom.

| (20) | Je veľmi dôležité, aby krajina za účasti sociálnych partnerov podporovala pružné formy organizácie práce, najmä vo forme práce na diaľku. Z krátkodobého hľadiska pomôžu pracovníkom s nepredvídanými povinnosťami týkajúcimi sa starostlivosti o deti a iné závislé osoby, zatiaľ čo z dlhodobého hľadiska uľahčia návrat na trh práce vysokému podielu žien, ktoré nepracujú z dôvodu opatrovateľských povinností. Keďže v prípade starších ľudí a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, veľmi dôležité je investovať do kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, aby sa zaistilo ich nepretržité poskytovanie a efektívnosť v krátkodobom aj strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(20)

Je veľmi dôležité, aby krajina za účasti sociálnych partnerov podporovala pružné formy organizácie práce, najmä vo forme práce na diaľku. Z krátkodobého hľadiska pomôžu pracovníkom s nepredvídanými povinnosťami týkajúcimi sa starostlivosti o deti a iné závislé osoby, zatiaľ čo z dlhodobého hľadiska uľahčia návrat na trh práce vysokému podielu žien, ktoré nepracujú z dôvodu opatrovateľských povinností. Keďže v prípade starších ľudí a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, veľmi dôležité je investovať do kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, aby sa zaistilo ich nepretržité poskytovanie a efektívnosť v krátkodobom aj strednodobom horizonte.

| (21) | V tomto kontexte krízy a s cieľom rýchlo oživiť trh práce je mimoriadne dôležité zlepšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosť pre trh práce. V časoch, keď mnohí ľudia môžu prísť o svoje pracovné miesta a musia byť pripravení na následnú zmenu zamestnania, je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby mali správne zručnosti. Obmedzenie mobility poukázalo na problémy súvisiace s nízkou úrovňou digitálnych zručností na Cypre. Tá má negatívny vplyv na online činnosti, akými sú napríklad práca na diaľku, diaľkové vzdelávanie a využívanie služieb elektronického zdravotníctva. Kľúčový význam pre kvalitné digitálne vzdelávanie a diaľkové vzdelávanie má rovnaký prístup k IT infraštruktúre a internetu, a to aj pre znevýhodnených žiakov a študentov, spolu s dobre vyškolenými učiteľmi. S cieľom riešiť celkové slabé výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť zručnosti vo všeobecnosti je nevyhnutné pokračovať v reforme vzdelávania a zároveň investovať do riešení v oblasti digitálneho vzdelávania, odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy, ako aj do rozvoja kompetencií učiteľov a školiteľov zameraných na efektívne používanie IT nástrojov. Mali by sa riešiť nedostatočné výsledky v oblasti základných zručností a zároveň by sa mala zvýšiť účasť dospelých na vzdelávaní. S cieľom urýchliť vykonávanie by sa programy preškoľovania mohli v čo najväčšej možnej miere navrhnúť tak, aby sa konali online, a po zvládnutí pandémie by sa v prípade potreby rozšírili o fyzickú prítomnosť. |
| --- | --- |

(21)

V tomto kontexte krízy a s cieľom rýchlo oživiť trh práce je mimoriadne dôležité zlepšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosť pre trh práce. V časoch, keď mnohí ľudia môžu prísť o svoje pracovné miesta a musia byť pripravení na následnú zmenu zamestnania, je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby mali správne zručnosti. Obmedzenie mobility poukázalo na problémy súvisiace s nízkou úrovňou digitálnych zručností na Cypre. Tá má negatívny vplyv na online činnosti, akými sú napríklad práca na diaľku, diaľkové vzdelávanie a využívanie služieb elektronického zdravotníctva. Kľúčový význam pre kvalitné digitálne vzdelávanie a diaľkové vzdelávanie má rovnaký prístup k IT infraštruktúre a internetu, a to aj pre znevýhodnených žiakov a študentov, spolu s dobre vyškolenými učiteľmi. S cieľom riešiť celkové slabé výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť zručnosti vo všeobecnosti je nevyhnutné pokračovať v reforme vzdelávania a zároveň investovať do riešení v oblasti digitálneho vzdelávania, odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy, ako aj do rozvoja kompetencií učiteľov a školiteľov zameraných na efektívne používanie IT nástrojov. Mali by sa riešiť nedostatočné výsledky v oblasti základných zručností a zároveň by sa mala zvýšiť účasť dospelých na vzdelávaní. S cieľom urýchliť vykonávanie by sa programy preškoľovania mohli v čo najväčšej možnej miere navrhnúť tak, aby sa konali online, a po zvládnutí pandémie by sa v prípade potreby rozšírili o fyzickú prítomnosť.

| (22) | Počas trvania krízy sú potrebné značné finančné prostriedky na podporu podnikov a budú potrebné aj v období po kríze. Aby sa udržal chod podnikov a ľudia nestratili prácu, bude nevyhnutné zabezpečiť primeraný prístup k finančným prostriedkom a likvidite najmä pre malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Cyprus zaviedol osobitný program na podporu malých podnikov, v rámci ktorého sa poskytujú dotácie na vyplácanie miezd pre podniky s maximálne piatimi zamestnancami. Takisto pozastavil platby zvýšených príspevkov do vnútroštátneho systému zdravotníctva a odložil platbu daní (napr. DPH), čo zmierni okamžitý tlak. Zásadný význam má rýchla administratívna koordinácia, praktická podpora a účinná komunikácia o podpore, ktorá je k dispozícii pre MSP, v spolupráci so štruktúrami na podporu MSP a s podnikateľskými organizáciami. Urýchlenie zmluvných platieb zo strany verejných orgánov môže takisto prispieť k zlepšeniu peňažného toku malých a stredných podnikov. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Je takisto dôležité naďalej implementovať finančné nástroje pripravené pred krízou (cyperský energetický fond fondov). |
| --- | --- |

(22)

Počas trvania krízy sú potrebné značné finančné prostriedky na podporu podnikov a budú potrebné aj v období po kríze. Aby sa udržal chod podnikov a ľudia nestratili prácu, bude nevyhnutné zabezpečiť primeraný prístup k finančným prostriedkom a likvidite najmä pre malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Cyprus zaviedol osobitný program na podporu malých podnikov, v rámci ktorého sa poskytujú dotácie na vyplácanie miezd pre podniky s maximálne piatimi zamestnancami. Takisto pozastavil platby zvýšených príspevkov do vnútroštátneho systému zdravotníctva a odložil platbu daní (napr. DPH), čo zmierni okamžitý tlak. Zásadný význam má rýchla administratívna koordinácia, praktická podpora a účinná komunikácia o podpore, ktorá je k dispozícii pre MSP, v spolupráci so štruktúrami na podporu MSP a s podnikateľskými organizáciami. Urýchlenie zmluvných platieb zo strany verejných orgánov môže takisto prispieť k zlepšeniu peňažného toku malých a stredných podnikov. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Je takisto dôležité naďalej implementovať finančné nástroje pripravené pred krízou (cyperský energetický fond fondov).

| (23) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na zabezpečenie udržateľného oživenia hospodárstva a budúceho rastu je mimoriadne dôležitá ochrana a efektívne využívanie prírodných zdrojov krajiny. S cieľom zachovať príťažlivosť krajiny pre turistov je nutné riešiť výzvy týkajúce sa prechodu na ekologickú energiu, účinného nakladania s odpadom, riadenia vodných zdrojov a ochrany prírody a biodiverzity. Hoci sa už do týchto oblastí v značnej miere investovalo, musia sa na ne čím skôr vyčleniť ďalšie investície. Cyprus čelí pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, veľkým výzvam. Tieto výzvy treba riešiť tak, že sa naplánujú a včas prijmú dodatočné opatrenia v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom krajiny. Takéto opatrenia si budú vyžadovať investície, najmä do oblastí, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a udržateľná doprava, čo môže takisto prispieť k silnému stimulu pre zelenú transformáciu. Cyprus musí tiež zlepšiť svoj systém nakladania s odpadom a obehové hospodárstvo. Produkcia odpadu je aj naďalej výrazne vyššia ako priemer Únie, zatiaľ čo miera recyklácie zostáva výrazne nižšia ako priemer Únie. Miera skládkovania je takisto veľmi vysoká. Vodné hospodárstvo a nakladanie s odpadovými vodami, najmä v mestských oblastiach, je neefektívne. Suchá a nedostatok vody vyvolávajú vážne obavy a nedostatočná politická reakcia by mohla ovplyvniť vidiecke hospodárstvo a cestovný ruch v krajine. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Cypru pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Cypru umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na zabezpečenie udržateľného oživenia hospodárstva a budúceho rastu je mimoriadne dôležitá ochrana a efektívne využívanie prírodných zdrojov krajiny. S cieľom zachovať príťažlivosť krajiny pre turistov je nutné riešiť výzvy týkajúce sa prechodu na ekologickú energiu, účinného nakladania s odpadom, riadenia vodných zdrojov a ochrany prírody a biodiverzity. Hoci sa už do týchto oblastí v značnej miere investovalo, musia sa na ne čím skôr vyčleniť ďalšie investície. Cyprus čelí pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, veľkým výzvam. Tieto výzvy treba riešiť tak, že sa naplánujú a včas prijmú dodatočné opatrenia v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom krajiny. Takéto opatrenia si budú vyžadovať investície, najmä do oblastí, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a udržateľná doprava, čo môže takisto prispieť k silnému stimulu pre zelenú transformáciu. Cyprus musí tiež zlepšiť svoj systém nakladania s odpadom a obehové hospodárstvo. Produkcia odpadu je aj naďalej výrazne vyššia ako priemer Únie, zatiaľ čo miera recyklácie zostáva výrazne nižšia ako priemer Únie. Miera skládkovania je takisto veľmi vysoká. Vodné hospodárstvo a nakladanie s odpadovými vodami, najmä v mestských oblastiach, je neefektívne. Suchá a nedostatok vody vyvolávajú vážne obavy a nedostatočná politická reakcia by mohla ovplyvniť vidiecke hospodárstvo a cestovný ruch v krajine. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Cypru pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Cypru umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (24) | Obmedzenia mobility v súvislosti s ochorením COVID-19 podčiarkli význam modernej digitálnej infraštruktúry, všeobecného prístupu k internetu a dostupnosti digitálnych služieb. Investície do digitálnej ekonomiky sú základom na posilnenie produktivity a urýchlenie oživenia hospodárstva po kríze. V indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI), ktorý zostavuje Komisia, sa Cyprus v roku 2020 umiestnil na spodných priečkach. Len 45 % Cyperčanov vo veku od 16 do 74 rokov má aspoň základné digitálne zručnosti a odborníci v oblasti IKT stále predstavujú nižší podiel pracovnej sily v porovnaní s priemerom Únie (2,7 % oproti 3,9 %), čo brzdí potenciál digitálnej ekonomiky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a občanmi je na nízkej úrovni, pričom cez internet komunikuje iba 51 % Cyperčanov. Úroveň elektronického obchodu (t. j. MSP, ktoré predávajú online, obrat v elektronickom obchode a cezhraničný online predaj) sa zvyšuje (31,8 % v roku 2019 oproti 29,4 % v roku 2018), ale stále je pod priemerom Únie, ktorý predstavuje 40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

Obmedzenia mobility v súvislosti s ochorením COVID-19 podčiarkli význam modernej digitálnej infraštruktúry, všeobecného prístupu k internetu a dostupnosti digitálnych služieb. Investície do digitálnej ekonomiky sú základom na posilnenie produktivity a urýchlenie oživenia hospodárstva po kríze. V indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI), ktorý zostavuje Komisia, sa Cyprus v roku 2020 umiestnil na spodných priečkach. Len 45 % Cyperčanov vo veku od 16 do 74 rokov má aspoň základné digitálne zručnosti a odborníci v oblasti IKT stále predstavujú nižší podiel pracovnej sily v porovnaní s priemerom Únie (2,7 % oproti 3,9 %), čo brzdí potenciál digitálnej ekonomiky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a občanmi je na nízkej úrovni, pričom cez internet komunikuje iba 51 % Cyperčanov. Úroveň elektronického obchodu (t. j. MSP, ktoré predávajú online, obrat v elektronickom obchode a cezhraničný online predaj) sa zvyšuje (31,8 % v roku 2019 oproti 29,4 % v roku 2018), ale stále je pod priemerom Únie, ktorý predstavuje 40,1 %.

| (25) | Cyprus môže po skončení pandémie ďalej zlepšovať svoj systém výskumu a inovácií s cieľom podporiť rast produktivity a požadovanú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Konkurencieschopnosť Cypru brzdí nízka schopnosť podnikov využívať výsledky, ku ktorým sa dospelo v oblasti výskumu a inovácií. K oblastiam, ktoré aj naďalej zostávajú problematické a v ktorých sa vyžadujú naliehavé opatrenia, patrí zlepšenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi a komercializácia výsledkov výskumu. Sľubnými krokmi sú však nedávno prijaté opatrenia, ako napríklad zriadenie nového úradu pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Ministry of Research, Innovation and Digital Policy), vymenovanie nového štátneho tajomníka pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Minister for Research, Innovation and Digital Policy), ako aj nový strategický rámec Cypru pre výskum a inováciu na roky 2019 – 2023 („Innovate Cyprus“), v ktorej sa stanovuje vyšší cieľ, pokiaľ ide o výskum a vývoj, a to 1,5 % HDP do roku 2023 (nárast zo súčasných 0,56 %). |
| --- | --- |

(25)

Cyprus môže po skončení pandémie ďalej zlepšovať svoj systém výskumu a inovácií s cieľom podporiť rast produktivity a požadovanú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Konkurencieschopnosť Cypru brzdí nízka schopnosť podnikov využívať výsledky, ku ktorým sa dospelo v oblasti výskumu a inovácií. K oblastiam, ktoré aj naďalej zostávajú problematické a v ktorých sa vyžadujú naliehavé opatrenia, patrí zlepšenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi a komercializácia výsledkov výskumu. Sľubnými krokmi sú však nedávno prijaté opatrenia, ako napríklad zriadenie nového úradu pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Ministry of Research, Innovation and Digital Policy), vymenovanie nového štátneho tajomníka pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Minister for Research, Innovation and Digital Policy), ako aj nový strategický rámec Cypru pre výskum a inováciu na roky 2019 – 2023 („Innovate Cyprus“), v ktorej sa stanovuje vyšší cieľ, pokiaľ ide o výskum a vývoj, a to 1,5 % HDP do roku 2023 (nárast zo súčasných 0,56 %).

| (26) | Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike pre eurozónu na rok 2020. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov si vyžadujú koordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré budú dopĺňať právne predpisy Únie. Hospodárske dôkazy naznačujú, že daňové pravidlá, ktoré platia na Cypre, sa využívajú na účely agresívneho daňového plánovania. Cyprus podnikol kroky na riešenie tejto situácie vykonávaním medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Prvky systému, ako napríklad neexistencia zrážkových daní z výplat dividend, úroky a licenčné poplatky vyplácané zo strany spoločností so sídlom na Cypre rezidentom tretích krajín a pravidlá týkajúce sa daňovej rezidencie podnikov, však môžu naďalej prispievať k agresívnemu daňovému plánovaniu. Je potrebné dôsledne sledovať režim odpočítania fiktívnych úrokov. Napokon OECD zaradila systém pre naturalizáciu investorov na Cypre podľa výnimky a pobytu v rámci investičného systému medzi systémy s vysokým rizikom možného zneužitia. Cyprus vypracoval a predložil na právne preverovanie návrh zákonov, ktorými sa zavádzajú zrážkové dane z dividend, úrokov a licenčných poplatkov pre krajiny uvedené v prílohe I k zoznamu EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely. Cyprus okrem existujúceho riadenia a kontroly vypracoval a predložil na právne preverovanie aj zavedenie kritéria daňovej rezidencie podnikov na základe registrácie. Účinnosť týchto opatrení v boji proti agresívnemu daňovému plánovaniu bude potrebné posúdiť. |
| --- | --- |

(26)

Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike pre eurozónu na rok 2020. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov si vyžadujú koordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré budú dopĺňať právne predpisy Únie. Hospodárske dôkazy naznačujú, že daňové pravidlá, ktoré platia na Cypre, sa využívajú na účely agresívneho daňového plánovania. Cyprus podnikol kroky na riešenie tejto situácie vykonávaním medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Prvky systému, ako napríklad neexistencia zrážkových daní z výplat dividend, úroky a licenčné poplatky vyplácané zo strany spoločností so sídlom na Cypre rezidentom tretích krajín a pravidlá týkajúce sa daňovej rezidencie podnikov, však môžu naďalej prispievať k agresívnemu daňovému plánovaniu. Je potrebné dôsledne sledovať režim odpočítania fiktívnych úrokov. Napokon OECD zaradila systém pre naturalizáciu investorov na Cypre podľa výnimky a pobytu v rámci investičného systému medzi systémy s vysokým rizikom možného zneužitia. Cyprus vypracoval a predložil na právne preverovanie návrh zákonov, ktorými sa zavádzajú zrážkové dane z dividend, úrokov a licenčných poplatkov pre krajiny uvedené v prílohe I k zoznamu EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely. Cyprus okrem existujúceho riadenia a kontroly vypracoval a predložil na právne preverovanie aj zavedenie kritéria daňovej rezidencie podnikov na základe registrácie. Účinnosť týchto opatrení v boji proti agresívnemu daňovému plánovaniu bude potrebné posúdiť.

| (27) | Hlavným faktorom pre atraktívne hospodárstvo priaznivé pre investície a podnikanie je aj naďalej účinný justičný systém, ktorý bude mať v procese oživenia zásadný význam. Závažné nedostatky v justičnom systéme naďalej sťažujú vymáhateľnosť zmlúv a bránia rýchlemu riešeniu občianskoprávnych a obchodných vecí. Cyprus oznámil niekoľko reforiem v súvislosti s najkritickejšími problémami vo svojom justičnom systéme, ktorými sú najmä zastarané pravidlá týkajúce sa občianskoprávnych konaní a digitalizácia súdov, veľké množstvo nevyriešených prípadov a nedostatočná celoživotná odborná príprava sudcov, ale pokrok napreduje len pomaly. |
| --- | --- |

(27)

Hlavným faktorom pre atraktívne hospodárstvo priaznivé pre investície a podnikanie je aj naďalej účinný justičný systém, ktorý bude mať v procese oživenia zásadný význam. Závažné nedostatky v justičnom systéme naďalej sťažujú vymáhateľnosť zmlúv a bránia rýchlemu riešeniu občianskoprávnych a obchodných vecí. Cyprus oznámil niekoľko reforiem v súvislosti s najkritickejšími problémami vo svojom justičnom systéme, ktorými sú najmä zastarané pravidlá týkajúce sa občianskoprávnych konaní a digitalizácia súdov, veľké množstvo nevyriešených prípadov a nedostatočná celoživotná odborná príprava sudcov, ale pokrok napreduje len pomaly.

| (28) | Kľúčom na zabezpečenie rýchleho a účinného vykonávania opatrení na oživenie na Cypre v súvislosti s ochorením COVID-19 je posilnenie odolnosti a efektívnosti verejnej správy. Na odstránenie prekážok jednotného vykonávania, realizácie investícií a poskytovania služieb v krajine je potrebné zlepšiť koordináciu medzi ústrednou štátnou správou a miestnou samosprávou a vyriešiť roztrieštenosť a neefektívnosť na miestnej úrovni. Zásadným faktorom na zabezpečenie kontinuity činností verejnej správy, ako aj základom pre nepretržitý a efektívny prístup občanov a podnikov k verejným službám je presadzovanie digitalizácie verejnej správy. |
| --- | --- |

(28)

Kľúčom na zabezpečenie rýchleho a účinného vykonávania opatrení na oživenie na Cypre v súvislosti s ochorením COVID-19 je posilnenie odolnosti a efektívnosti verejnej správy. Na odstránenie prekážok jednotného vykonávania, realizácie investícií a poskytovania služieb v krajine je potrebné zlepšiť koordináciu medzi ústrednou štátnou správou a miestnou samosprávou a vyriešiť roztrieštenosť a neefektívnosť na miestnej úrovni. Zásadným faktorom na zabezpečenie kontinuity činností verejnej správy, ako aj základom pre nepretržitý a efektívny prístup občanov a podnikov k verejným službám je presadzovanie digitalizácie verejnej správy.

| (29) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(29)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (30) | Zásadný význam pre zvládnutie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a pre podporu hospodárstva má zabezpečenie celkovej funkčnosti bankového systému a riadenie rizík finančnej stability. Zatiaľ čo stabilita bankového sektora sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, pandémia vytvára na banky tlak tým, že zvyšuje úverové riziko a tlačí na ziskovosť a kapitalizáciu. Slabé miesta a výzvy vyplývajú z nadmerne zadlženého súkromného sektora a vysokého objemu nesplácaných úverov, čo obmedzuje rozsah úverovej podpory. Cyperský bankový sektor sa vyznačuje druhým najvyšším podielom nesplácaných úverov v eurozóne. Úsilie zamerané na znižovanie objemu nesplácaných úverov zostáva preto aj naďalej prioritou, najmä pokiaľ ide o riešenie „nesplácaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti“ a mali sa riešiť už dávno pred vypuknutím krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Základom pre dosiahnutie tohto cieľa je pokrok, pokiaľ ide o štátom vlastnenú správcovskú spoločnosť (KEDIPES), vrátane jej organizačného modelu a stratégie. Schéma ESTIA sa náležite zameriava predovšetkým na podporu a ochranu zraniteľných dlžníkov, ale je aj naďalej nevyhnutné, aby sa dosiahla rovnováha medzi týmto cieľom a cieľom zlepšiť platobnú disciplínu. V tejto súvislosti by mohlo k podpore udržateľného riešenia nesplácaných úverov prispieť posilnenie vymáhania pohľadávok a podpora využívania rámca pre platobnú neschopnosť. Okrem toho zostáva dôležitou úlohou znížiť počet nevybavených žiadostí o vydanie listov vlastníctva zavedením štrukturálneho riešenia, ktorým by sa odstránili nedostatky v systéme pre transakcie s nehnuteľnosťami (t. j. vydávanie a prevod listov vlastníctva). |
| --- | --- |

(30)

Zásadný význam pre zvládnutie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a pre podporu hospodárstva má zabezpečenie celkovej funkčnosti bankového systému a riadenie rizík finančnej stability. Zatiaľ čo stabilita bankového sektora sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, pandémia vytvára na banky tlak tým, že zvyšuje úverové riziko a tlačí na ziskovosť a kapitalizáciu. Slabé miesta a výzvy vyplývajú z nadmerne zadlženého súkromného sektora a vysokého objemu nesplácaných úverov, čo obmedzuje rozsah úverovej podpory. Cyperský bankový sektor sa vyznačuje druhým najvyšším podielom nesplácaných úverov v eurozóne. Úsilie zamerané na znižovanie objemu nesplácaných úverov zostáva preto aj naďalej prioritou, najmä pokiaľ ide o riešenie „nesplácaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti“ a mali sa riešiť už dávno pred vypuknutím krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Základom pre dosiahnutie tohto cieľa je pokrok, pokiaľ ide o štátom vlastnenú správcovskú spoločnosť (KEDIPES), vrátane jej organizačného modelu a stratégie. Schéma ESTIA sa náležite zameriava predovšetkým na podporu a ochranu zraniteľných dlžníkov, ale je aj naďalej nevyhnutné, aby sa dosiahla rovnováha medzi týmto cieľom a cieľom zlepšiť platobnú disciplínu. V tejto súvislosti by mohlo k podpore udržateľného riešenia nesplácaných úverov prispieť posilnenie vymáhania pohľadávok a podpora využívania rámca pre platobnú neschopnosť. Okrem toho zostáva dôležitou úlohou znížiť počet nevybavených žiadostí o vydanie listov vlastníctva zavedením štrukturálneho riešenia, ktorým by sa odstránili nedostatky v systéme pre transakcie s nehnuteľnosťami (t. j. vydávanie a prevod listov vlastníctva).

| (31) | Zásadný význam pre zabezpečenie oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a dosiahnutie efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov má nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Cyprus síce zavádza akčný plán proti korupcii, ale kľúčové opatrenia a právne predpisy ešte stále čakajú na prijatie, a to konkrétne návrh zákona o zvyšovaní transparentnosti pri verejnom rozhodovaní, zriadenie nezávislého orgánu pre boj proti korupcii, nahlasovanie korupcie a ochrana oznamovateľov. Ešte stále nie sú dopracované ani ustanovenia týkajúce sa právnych kancelárií, pokiaľ ide o oddelenie funkcií a postupy prijímania zamestnancov. |
| --- | --- |

(31)

Zásadný význam pre zabezpečenie oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a dosiahnutie efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov má nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Cyprus síce zavádza akčný plán proti korupcii, ale kľúčové opatrenia a právne predpisy ešte stále čakajú na prijatie, a to konkrétne návrh zákona o zvyšovaní transparentnosti pri verejnom rozhodovaní, zriadenie nezávislého orgánu pre boj proti korupcii, nahlasovanie korupcie a ochrana oznamovateľov. Ešte stále nie sú dopracované ani ustanovenia týkajúce sa právnych kancelárií, pokiaľ ide o oddelenie funkcií a postupy prijímania zamestnancov.

| (32) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Cyprus k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(32)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Cyprus k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (33) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, mal zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(33)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, mal zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (34) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(34)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (35) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej. |
| --- | --- |

(35)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

| (36) | Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 3 a 4, |
| --- | --- |

(36)

Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 3 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2020 a 2021 prijal opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a kapacitu systému zdravotníctva s cieľom zabezpečiť kvalitné a cenovo dostupné služby, a to aj tým, že sa budú riešiť pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých. Posilniť verejné služby zamestnanosti, podporovať pružné formy organizácie práce a zlepšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť primeraný prístup k financiám a likvidite, najmä pre MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, nakladanie s odpadom a vodné hospodárstvo, udržateľnú dopravu, digitalizáciu, výskum a inovácie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zintenzívniť opatrenia na odstránenie prvkov daňového systému, ktoré jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčujú agresívne daňové plánovanie. Zlepšiť efektívnosť a digitalizáciu justičného systému a verejného sektora. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 80.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/89

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020

(2020/C 282/14)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Lotyšsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Lotyšsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Lotyšsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Lotyšsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Lotyšsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Lotyšsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Lotyšsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Lotyšsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 9,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 5,0 % HDP a do konca roku 2023 na 2,7 % HDP, ak sa politiky nezmenia. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 36,9 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho prudký nárast na úroveň približne 53 % v roku 2022. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 9,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 5,0 % HDP a do konca roku 2023 na 2,7 % HDP, ak sa politiky nezmenia. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 36,9 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho prudký nárast na úroveň približne 53 % v roku 2022. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Lotyšsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 3,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí možnosť odkladu daňovej povinnosti až na tri roky, rozšírenie nároku na štátom hradenú podporu pri práceneschopnosti, podpora špecifických sektorov a ďalšie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Okrem toho Lotyšsko zaviedlo podporu likvidity pre podniky formou záruk a úverov v objeme 3,2 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Lotyšsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Lotyšsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 3,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí možnosť odkladu daňovej povinnosti až na tri roky, rozšírenie nároku na štátom hradenú podporu pri práceneschopnosti, podpora špecifických sektorov a ďalšie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Okrem toho Lotyšsko zaviedlo podporu likvidity pre podniky formou záruk a úverov v objeme 3,2 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Lotyšsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že ak sa politiky nezmenia, saldo verejných financií Lotyšska bude v roku 2020 na úrovni -7,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,5 % HDP. To odzrkadľuje zhruba podobný účinok stimulačných opatrení ako v programe stability na rok 2020, predpokladá sa však nižší pokles zamestnanosti a aj nižšie automatické stabilizátory na strane výdavkov. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že ak sa politiky nezmenia, saldo verejných financií Lotyšska bude v roku 2020 na úrovni -7,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,5 % HDP. To odzrkadľuje zhruba podobný účinok stimulačných opatrení ako v programe stability na rok 2020, predpokladá sa však nižší pokles zamestnanosti a aj nižšie automatické stabilizátory na strane výdavkov. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Lotyšsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Lotyšsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (16) | Lotyšsko 13. marca 2020 vyhlásilo núdzový stav, ktorý predĺžilo do 9. júna 2020. Vláda obmedzila pohyb osôb cez hranice Lotyšska leteckou, železničnou a námornou cestou, zatvorila školy a vysoké školy, pričom zabezpečila dištančné vzdelávanie, zakázala všetky verejné podujatia, vynútila dodržiavanie sociálneho odstupu, obmedzila predaj cez víkend a podporila digitálne verejné služby. Vzhľadom na zlepšenie epidemiologickej situácie orgány od 12. mája 2020 uvoľnili vnútroštátne obmedzenia a dohodli sa na otvorení hraníc s Litvou a Estónskom od 15. mája 2020. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 8,3 %. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 klesne o 7 %, pričom najviac postihnuté budú investície a vývoz v dôsledku klesajúceho zahraničného dopytu a rastúcej neistoty. Zamestnanosť sa podľa predpokladov zníži o 2,5 %, zohľadňujúc skutočnosť, že vládou dotovaný systém nútených dovoleniek zamestnancov a dotácie na mzdy v sektoroch orientovaných na vývoz výrazne utlmia negatívny vplyv na zamestnanosť. V reakcii na krízu spôsobnú ochorením COVID-19 Lotyšsko pripravilo komplexnú fiškálnu a hospodársku politickú odpoveď. Orgány ju zameriavajú v troch smeroch: 1. podpora pracovníkov; 2. podpora podnikov; 3. podpora najviac postihnutých hospodárskych odvetví. Opatrenia politiky práce zamerané na udržanie zamestnanosti a posilnenie záchrannej sociálnej siete zahŕňajú okrem iného dotácie na mzdy do výšky 75 % hrubej mzdy pracovníka, pokrytie práceneschopnosti, ak je pracovníkovi diagnostikované ochorenie COVID-19 alebo je v karanténe, a rozšírenie dávok v nezamestnanosti. Cieľom podpory pre podniky, ktoré čelia dočasným ťažkostiam, je poskytnúť likviditu životaschopným firmám a rýchlo podporiť dodávky životne dôležitých tovarov a služieb. |
| --- | --- |

(16)

Lotyšsko 13. marca 2020 vyhlásilo núdzový stav, ktorý predĺžilo do 9. júna 2020. Vláda obmedzila pohyb osôb cez hranice Lotyšska leteckou, železničnou a námornou cestou, zatvorila školy a vysoké školy, pričom zabezpečila dištančné vzdelávanie, zakázala všetky verejné podujatia, vynútila dodržiavanie sociálneho odstupu, obmedzila predaj cez víkend a podporila digitálne verejné služby. Vzhľadom na zlepšenie epidemiologickej situácie orgány od 12. mája 2020 uvoľnili vnútroštátne obmedzenia a dohodli sa na otvorení hraníc s Litvou a Estónskom od 15. mája 2020. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 8,3 %. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 klesne o 7 %, pričom najviac postihnuté budú investície a vývoz v dôsledku klesajúceho zahraničného dopytu a rastúcej neistoty. Zamestnanosť sa podľa predpokladov zníži o 2,5 %, zohľadňujúc skutočnosť, že vládou dotovaný systém nútených dovoleniek zamestnancov a dotácie na mzdy v sektoroch orientovaných na vývoz výrazne utlmia negatívny vplyv na zamestnanosť. V reakcii na krízu spôsobnú ochorením COVID-19 Lotyšsko pripravilo komplexnú fiškálnu a hospodársku politickú odpoveď. Orgány ju zameriavajú v troch smeroch: 1. podpora pracovníkov; 2. podpora podnikov; 3. podpora najviac postihnutých hospodárskych odvetví. Opatrenia politiky práce zamerané na udržanie zamestnanosti a posilnenie záchrannej sociálnej siete zahŕňajú okrem iného dotácie na mzdy do výšky 75 % hrubej mzdy pracovníka, pokrytie práceneschopnosti, ak je pracovníkovi diagnostikované ochorenie COVID-19 alebo je v karanténe, a rozšírenie dávok v nezamestnanosti. Cieľom podpory pre podniky, ktoré čelia dočasným ťažkostiam, je poskytnúť likviditu životaschopným firmám a rýchlo podporiť dodávky životne dôležitých tovarov a služieb.

| (17) | Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala nebývalé opatrenia na obmedzenie šírenia a vplyvu choroby. Prehĺbila štrukturálne nedostatky v lotyšskom systéme zdravotnej starostlivosti, ktoré priamo súvisia s obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorými systém disponuje, a s reformami, ktoré napredujú len pomaly. Nízka úroveň verejného financovania ovplyvňuje prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti aj efektívnosť zdravotného systému. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám zdravotnej starostlivosti, značným priamym platbám od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj k nerovnosti v prístupe. Nezdravý životný štýl je ďalším významným dôvodom slabých výsledkov v oblasti zdravia. Komplexnú výzvu predstavuje aj nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve, ktorý bráni poskytovaniu zdravotníckych služieb. Na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti je nevyhnutné urýchliť prebiehajúce reformy, ktoré sú ešte len v počiatočnej fáze, vrátane účinných preventívnych opatrení, posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, racionalizácie nemocničného sektora a cieleného riadenia kvality. Rozsah vplyvu týchto reforiem a príležitosti na zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia do značnej miery závisia aj od výšky verejného financovania zdravotníctva. Na to, aby bolo možné v budúcnosti zvládať podobné krízy, je dôležité zabezpečiť investície do účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi na prevenciu, zamedzenie a zmiernenie šírenia infekčných chorôb a na zvládnutie ich vplyvu na výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti. Investície by mohli byť zamerané na zabezpečenie potrebného vybavenia, spoľahlivých služieb elektronického zdravotníctva, zariadení a ľudských zdrojov pre zdravotnú starostlivosť a na zabezpečenie schopnosti poskytovať všetky očakávané bežné zdravotnícke služby súbežne so starostlivosťou o pacientov s ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala nebývalé opatrenia na obmedzenie šírenia a vplyvu choroby. Prehĺbila štrukturálne nedostatky v lotyšskom systéme zdravotnej starostlivosti, ktoré priamo súvisia s obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorými systém disponuje, a s reformami, ktoré napredujú len pomaly. Nízka úroveň verejného financovania ovplyvňuje prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti aj efektívnosť zdravotného systému. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám zdravotnej starostlivosti, značným priamym platbám od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj k nerovnosti v prístupe. Nezdravý životný štýl je ďalším významným dôvodom slabých výsledkov v oblasti zdravia. Komplexnú výzvu predstavuje aj nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve, ktorý bráni poskytovaniu zdravotníckych služieb. Na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti je nevyhnutné urýchliť prebiehajúce reformy, ktoré sú ešte len v počiatočnej fáze, vrátane účinných preventívnych opatrení, posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, racionalizácie nemocničného sektora a cieleného riadenia kvality. Rozsah vplyvu týchto reforiem a príležitosti na zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia do značnej miery závisia aj od výšky verejného financovania zdravotníctva. Na to, aby bolo možné v budúcnosti zvládať podobné krízy, je dôležité zabezpečiť investície do účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi na prevenciu, zamedzenie a zmiernenie šírenia infekčných chorôb a na zvládnutie ich vplyvu na výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti. Investície by mohli byť zamerané na zabezpečenie potrebného vybavenia, spoľahlivých služieb elektronického zdravotníctva, zariadení a ľudských zdrojov pre zdravotnú starostlivosť a na zabezpečenie schopnosti poskytovať všetky očakávané bežné zdravotnícke služby súbežne so starostlivosťou o pacientov s ochorením COVID-19.

| (18) | Lotyšsko prijalo opatrenia na rozšírenie podpory príjmu pre pracovníkov a na zabránenie prepúšťaniu počas núdzového stavu. Pokrytie a primeranosť podpory sú však obmedzené, najmä preto, že závisia od platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie a reštriktívnych kritérií oprávnenosti. Tento systém tiež nezohľadňuje čiastočné prerušenie činnosti. Postupnejší prechod od podpory príjmu k príjmu z práce by umožnil väčšiu pružnosť trhu práce v období pozastavenia činnosti, ako aj oživenia hospodárstva. Zlepšenie primeranosti, trvania a pokrytia záchrannej sociálnej siete pre všetkých si vyžaduje kontinuálne úsilie. Toto úsilie je však limitované nízkymi daňovými príjmami vyjadrenými ako podiel na HDP. Napriek miernemu zlepšeniu zostáva primeranosť garantovaného minimálneho príjmu, minimálnych dôchodkov a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím nízka. Lotyšsko zaviedlo dávku pomoci v nezamestnanosti pre najzraniteľnejšie skupiny, ale nezamestnaní sú stále vystavení vysokému riziku chudoby, najmä s predlžujúcim sa trvaním obdobia nezamestnanosti. Prístup k sociálnej ochrane vrátane poistenia v nezamestnanosti pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov s neštandardnými zmluvami má nedostatky, ktoré by sa mohli riešiť. Hoci klesá podiel nedeklarovanej práce a miezd vyplácaných na ruku, tieto javy sú stále rozšírené, čo oslabuje sociálnu ochranu postihnutých pracovníkov a zvyšuje zamestnanecké riziká. Najväčšie ťažkosti nájsť si opäť prácu budú mať zrejme zraniteľné skupiny. Integrácia služieb zamestnanosti, vzdelávania, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj poskytovanie sociálnych služieb zostávajú nízke. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, a osôb, ktoré čelia preplneniu obydlí, patria medzi najvyššie v Únii, pričom ponuka sociálneho bývania je nedostatočná. |
| --- | --- |

(18)

Lotyšsko prijalo opatrenia na rozšírenie podpory príjmu pre pracovníkov a na zabránenie prepúšťaniu počas núdzového stavu. Pokrytie a primeranosť podpory sú však obmedzené, najmä preto, že závisia od platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie a reštriktívnych kritérií oprávnenosti. Tento systém tiež nezohľadňuje čiastočné prerušenie činnosti. Postupnejší prechod od podpory príjmu k príjmu z práce by umožnil väčšiu pružnosť trhu práce v období pozastavenia činnosti, ako aj oživenia hospodárstva. Zlepšenie primeranosti, trvania a pokrytia záchrannej sociálnej siete pre všetkých si vyžaduje kontinuálne úsilie. Toto úsilie je však limitované nízkymi daňovými príjmami vyjadrenými ako podiel na HDP. Napriek miernemu zlepšeniu zostáva primeranosť garantovaného minimálneho príjmu, minimálnych dôchodkov a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím nízka. Lotyšsko zaviedlo dávku pomoci v nezamestnanosti pre najzraniteľnejšie skupiny, ale nezamestnaní sú stále vystavení vysokému riziku chudoby, najmä s predlžujúcim sa trvaním obdobia nezamestnanosti. Prístup k sociálnej ochrane vrátane poistenia v nezamestnanosti pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov s neštandardnými zmluvami má nedostatky, ktoré by sa mohli riešiť. Hoci klesá podiel nedeklarovanej práce a miezd vyplácaných na ruku, tieto javy sú stále rozšírené, čo oslabuje sociálnu ochranu postihnutých pracovníkov a zvyšuje zamestnanecké riziká. Najväčšie ťažkosti nájsť si opäť prácu budú mať zrejme zraniteľné skupiny. Integrácia služieb zamestnanosti, vzdelávania, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj poskytovanie sociálnych služieb zostávajú nízke. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, a osôb, ktoré čelia preplneniu obydlí, patria medzi najvyššie v Únii, pričom ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

| (19) | Poskytnutie podpory malým a stredným podnikom, aby mohli rýchlo rozvíjať možnosti pružných foriem práce a práce na diaľku, môže významne pomôcť zmierniť vplyv krízy. Osobitné obavy vzbudzuje nízka miera registrácie vo verejných službách zamestnanosti a nízka miera zapojenia nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce. Treba posilniť poskytovanie aktívnych opatrení na trhu práce a prispôsobiť ich skladbu tak, aby sa skrátilo trvanie období nezamestnanosti a uľahčil sa prechod späť do práce. Ešte dôležitejšie je zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, s cieľom zlepšiť odolnosť pracovnej sily v časoch hospodárskeho poklesu. Účinné a ľahko dostupné vzdelávanie dospelých, opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb a podporou mobility by mohli vybaviť viac ľudí zručnosťami potrebnými pre trh práce. Zlepšiť treba aj digitálne zručnosti, keďže len 43 % Lotyšov má základné alebo pokročilejšie digitálne zručnosti. Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala aj na potrebu posilniť kvalitné digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu a zabezpečiť rovnaký prístup pre všetky vzdelávajúce sa osoby. Dôležité je tiež posilnenie kapacity sociálnych partnerov na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a oživenia po pandémii. |
| --- | --- |

(19)

Poskytnutie podpory malým a stredným podnikom, aby mohli rýchlo rozvíjať možnosti pružných foriem práce a práce na diaľku, môže významne pomôcť zmierniť vplyv krízy. Osobitné obavy vzbudzuje nízka miera registrácie vo verejných službách zamestnanosti a nízka miera zapojenia nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce. Treba posilniť poskytovanie aktívnych opatrení na trhu práce a prispôsobiť ich skladbu tak, aby sa skrátilo trvanie období nezamestnanosti a uľahčil sa prechod späť do práce. Ešte dôležitejšie je zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, s cieľom zlepšiť odolnosť pracovnej sily v časoch hospodárskeho poklesu. Účinné a ľahko dostupné vzdelávanie dospelých, opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb a podporou mobility by mohli vybaviť viac ľudí zručnosťami potrebnými pre trh práce. Zlepšiť treba aj digitálne zručnosti, keďže len 43 % Lotyšov má základné alebo pokročilejšie digitálne zručnosti. Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala aj na potrebu posilniť kvalitné digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu a zabezpečiť rovnaký prístup pre všetky vzdelávajúce sa osoby. Dôležité je tiež posilnenie kapacity sociálnych partnerov na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a oživenia po pandémii.

| (20) | Národný rozvojový ústav Altum rýchlo pripravil a zaviedol rozsiahly systém podpory likvidity. Pomohol reštrukturalizovať splátkový kalendár podnikových úverov a poskytol podporu likvidity prostredníctvom nových pôžičiek. Väčšina reštrukturalizácií bankových úverov sa zároveň uskutočňuje bez účasti štátnych záruk. Podmienky oprávnenosti na získanie štátnej záruky sú však pomerne prísne. Existuje teda riziko, že menšie spoločnosti so slabšou finančnou situáciou alebo daňovými povinnosťami po lehote splatnosti nedostanú podporu. Reštaurácie a hotely, ktoré patria medzi najviac postihnuté odvetvia v tejto kríze, majú ťažkosti s prístupom k likvidite pre svoju slabú úroveň zábezpeky a finančnú situáciu. Zároveň je dôležité udržať odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(20)

Národný rozvojový ústav Altum rýchlo pripravil a zaviedol rozsiahly systém podpory likvidity. Pomohol reštrukturalizovať splátkový kalendár podnikových úverov a poskytol podporu likvidity prostredníctvom nových pôžičiek. Väčšina reštrukturalizácií bankových úverov sa zároveň uskutočňuje bez účasti štátnych záruk. Podmienky oprávnenosti na získanie štátnej záruky sú však pomerne prísne. Existuje teda riziko, že menšie spoločnosti so slabšou finančnou situáciou alebo daňovými povinnosťami po lehote splatnosti nedostanú podporu. Reštaurácie a hotely, ktoré patria medzi najviac postihnuté odvetvia v tejto kríze, majú ťažkosti s prístupom k likvidite pre svoju slabú úroveň zábezpeky a finančnú situáciu. Zároveň je dôležité udržať odolnosť bankového sektora.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V politikách na podporu digitálnej a ekologickej transformácie krajiny by sa mali zohľadňovať významné regionálne rozdiely. Väčšina mestských oblastí v Lotyšsku má vynikajúcu digitálnu infraštruktúru, slabé je ale pevné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach, najmä na poslednom úseku. Sústavné a intenzívnejšie úsilie o zavádzanie širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou rýchlosťou pomôže ďalej zlepšovať digitálnu infraštruktúru. S cieľom riešiť výzvy, ktoré prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sú potrebné investície na diverzifikáciu hospodárstva, aby bolo modernejšie a konkurencieschopnejšie, a to aj posilnením investícií do výskumu a inovácií a ľudského kapitálu, a na zmiernenie sociálno-ekonomických nákladov tohto prechodu. Environmentálna udržateľnosť Lotyšska je založená na dosiahnutí pokroku smerom k vyššej energetickej efektívnosti, plnení národného energetického a klimatického plánu, a to najmä v oblasti dopravy a budov, a zohľadňovaní aspektov udržateľnosti životného prostredia v iných hospodárskych odvetviach, najmä v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Zlepšenie intermodálnej dopravnej infraštruktúry v Rige a jej okolí by uľahčilo mobilitu pracovnej sily a pomohlo obmedziť rastúcu spotrebu energie v prípade osobných automobilov. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Lotyšska zameranými na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie, a podpora prechodu na obehové hospodárstvo s výrazne vyššou mierou recyklácie môžu zároveň zlepšiť environmentálne aj hospodárske výsledky a pomôcť dosiahnuť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na roky 2021 – 2027 by mohlo Lotyšsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Lotyšsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V politikách na podporu digitálnej a ekologickej transformácie krajiny by sa mali zohľadňovať významné regionálne rozdiely. Väčšina mestských oblastí v Lotyšsku má vynikajúcu digitálnu infraštruktúru, slabé je ale pevné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach, najmä na poslednom úseku. Sústavné a intenzívnejšie úsilie o zavádzanie širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou rýchlosťou pomôže ďalej zlepšovať digitálnu infraštruktúru. S cieľom riešiť výzvy, ktoré prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sú potrebné investície na diverzifikáciu hospodárstva, aby bolo modernejšie a konkurencieschopnejšie, a to aj posilnením investícií do výskumu a inovácií a ľudského kapitálu, a na zmiernenie sociálno-ekonomických nákladov tohto prechodu. Environmentálna udržateľnosť Lotyšska je založená na dosiahnutí pokroku smerom k vyššej energetickej efektívnosti, plnení národného energetického a klimatického plánu, a to najmä v oblasti dopravy a budov, a zohľadňovaní aspektov udržateľnosti životného prostredia v iných hospodárskych odvetviach, najmä v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Zlepšenie intermodálnej dopravnej infraštruktúry v Rige a jej okolí by uľahčilo mobilitu pracovnej sily a pomohlo obmedziť rastúcu spotrebu energie v prípade osobných automobilov. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Lotyšska zameranými na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie, a podpora prechodu na obehové hospodárstvo s výrazne vyššou mierou recyklácie môžu zároveň zlepšiť environmentálne aj hospodárske výsledky a pomôcť dosiahnuť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na roky 2021 – 2027 by mohlo Lotyšsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Lotyšsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (22) | Lotyšsko výrazne obmedzilo toky rizikových finančných prostriedkov cez svoje banky a prepracovalo svoj systém boja proti praniu špinavých peňazí. Lotyšsko konkrétne zakázalo poskytovanie služieb nerezidentským schránkovým spoločnostiam a novelizovalo viacero právnych predpisov. Posilnilo kapacity a možnosti kľúčových orgánov dohľadu, finančného spravodajstva a presadzovania práva. Dohľad nad finančnými inštitúciami sa síce výrazne sprísnil, ale mohol by byť adresnejší a aj efektívnejší, ak by sa zlepšilo hodnotenie rizika. Hoci došlo ku zlepšeniu kapacity a spolupráce orgánov presadzovania práva, ich schopnosť vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí by sa mohla ďalej posilniť. |
| --- | --- |

(22)

Lotyšsko výrazne obmedzilo toky rizikových finančných prostriedkov cez svoje banky a prepracovalo svoj systém boja proti praniu špinavých peňazí. Lotyšsko konkrétne zakázalo poskytovanie služieb nerezidentským schránkovým spoločnostiam a novelizovalo viacero právnych predpisov. Posilnilo kapacity a možnosti kľúčových orgánov dohľadu, finančného spravodajstva a presadzovania práva. Dohľad nad finančnými inštitúciami sa síce výrazne sprísnil, ale mohol by byť adresnejší a aj efektívnejší, ak by sa zlepšilo hodnotenie rizika. Hoci došlo ku zlepšeniu kapacity a spolupráce orgánov presadzovania práva, ich schopnosť vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí by sa mohla ďalej posilniť.

| (23) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(23)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (24) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Lotyšsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(24)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Lotyšsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (25) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(25)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (26) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(26)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (27) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(27)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a dostupnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dodatočných ľudských a finančných zdrojov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poskytovať primeranú podporu príjmu skupinám najviac postihnutým krízou a posilniť záchrannú sociálnu sieť. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce, aktívnych opatrení na trhu práce a zručností. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť prístup firiem, a najmä malých a stredných podnikov k podpore likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na výskum a inováciu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu a digitálne infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pokračovať v pokroku dosiahnutom v rámci boja proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 86.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/95

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020

(2020/C 282/15)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Litve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Litve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Litve sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využila na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Litve sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využila na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 v dôsledku odlišných modelov špecializácie v jednotlivých litovských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Litve dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 v dôsledku odlišných modelov špecializácie v jednotlivých litovských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Litve dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Litva predložila 15. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Litva predložila 15. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 11,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 vzrástol na úroveň 36,3 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 50,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 11,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 vzrástol na úroveň 36,3 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 50,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Litva prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 6,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady daňovej povinnosti, ďalšie finančné prostriedky na nákup zdravotníckych potrieb, dotácie na udržanie pracovných miest a dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov, ktorých sa dotkla pandémia ochorenia COVID-19. Keďže v analýze Komisie týkajúcej sa návrhu a vykonávania niektorých opatrení sa poukazuje na relatívne nízke potenciálne využitie, Komisia predpokladá, že vplyv týchto vládnych opatrení na verejné financie bude menší. Litva okrem toho oznámila diskrečné opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k reakcii na krízu, vrátane zabezpečenia podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v programe stability na rok 2020 odhadujú na 3,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú aj záruky za úvery (2,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Litva prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Litva prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 6,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady daňovej povinnosti, ďalšie finančné prostriedky na nákup zdravotníckych potrieb, dotácie na udržanie pracovných miest a dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov, ktorých sa dotkla pandémia ochorenia COVID-19. Keďže v analýze Komisie týkajúcej sa návrhu a vykonávania niektorých opatrení sa poukazuje na relatívne nízke potenciálne využitie, Komisia predpokladá, že vplyv týchto vládnych opatrení na verejné financie bude menší. Litva okrem toho oznámila diskrečné opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k reakcii na krízu, vrátane zabezpečenia podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v programe stability na rok 2020 odhadujú na 3,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú aj záruky za úvery (2,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Litva prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Litvy v roku 2020 na úrovni -6,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Litvy v roku 2020 na úrovni -6,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Litva plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Litva plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (16) | Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že HDP Litvy klesne o 8 %, po čom bude v roku 2021 nasledovať rýchle oživenie na úrovni 7,5 %. S cieľom reagovať na pandémiu ochorenia COVID-19 a utlmiť hospodársky prepad Litva 16. marca predložila Plán hospodárskych stimulov a zmiernenia dôsledkov prenosu ochorenia COVID-19. Tento plán v objeme 2,5 miliardy EUR alebo 6,3 % HDP krajiny zahŕňa sumu do výšky 500 miliónov EUR alebo 1,3 % HDP na zabezpečenie potrebných zdrojov pre systém zdravotnej starostlivosti. Ďalších 500 miliónov EUR bolo vyčlenených na ochranu pracovných miest a príjmov. Kapacita štátnych záručných fondov sa navýšila o 500 miliónov EUR a na stimuláciu ekonomiky boli schválené ďalšie štátne záruky vo výške až do 500 miliónov EUR. V apríli Komisia schválila niekoľko litovských programov pomoci na podporu litovského hospodárstva v súvislosti s pandémiou COVID-19. Tieto programy sú navrhnuté tak, aby pomohli podnikom pokryť okamžité prevádzkové kapitálové potreby a pokračovať vo svojej činnosti počas pandémie aj po nej. Okrem toho Národná banka Litvy uvoľnila niektoré kapitálové požiadavky pre komerčné banky, aby zvýšila poskytovanie úverov do reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

(16)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že HDP Litvy klesne o 8 %, po čom bude v roku 2021 nasledovať rýchle oživenie na úrovni 7,5 %. S cieľom reagovať na pandémiu ochorenia COVID-19 a utlmiť hospodársky prepad Litva 16. marca predložila Plán hospodárskych stimulov a zmiernenia dôsledkov prenosu ochorenia COVID-19. Tento plán v objeme 2,5 miliardy EUR alebo 6,3 % HDP krajiny zahŕňa sumu do výšky 500 miliónov EUR alebo 1,3 % HDP na zabezpečenie potrebných zdrojov pre systém zdravotnej starostlivosti. Ďalších 500 miliónov EUR bolo vyčlenených na ochranu pracovných miest a príjmov. Kapacita štátnych záručných fondov sa navýšila o 500 miliónov EUR a na stimuláciu ekonomiky boli schválené ďalšie štátne záruky vo výške až do 500 miliónov EUR. V apríli Komisia schválila niekoľko litovských programov pomoci na podporu litovského hospodárstva v súvislosti s pandémiou COVID-19. Tieto programy sú navrhnuté tak, aby pomohli podnikom pokryť okamžité prevádzkové kapitálové potreby a pokračovať vo svojej činnosti počas pandémie aj po nej. Okrem toho Národná banka Litvy uvoľnila niektoré kapitálové požiadavky pre komerčné banky, aby zvýšila poskytovanie úverov do reálnej ekonomiky.

| (17) | Výsledky Litvy v oblasti zdravia stále zaostávajú za výsledkami v iných členských štátoch, čiastočne z dôvodu suboptimálnej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý trpí nedostatkom finančných prostriedkov. Súčasná pandémia vystavila systém dodatočnému tlaku a zdôraznila ďalšie štrukturálne výzvy, ako napríklad pomalé napredovanie pri zlepšovaní kvality služieb, nedostatočné investície do primárnej zdravotnej starostlivosti a nulový pokrok pri prispôsobovaní nemocničnej siete tak, aby bola efektívnejšia a dokázala reagovať na potreby. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje aj nerovnosti v oblasti zdravia súvisiace s nedostatkom pracovnej sily a geografickým nesúladom medzi službami a potrebami. Litva musí mobilizovať zdroje potrebné na riešenie súčasnej krízy a zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v budúcnosti. Okamžité opatrenia sa zameriavajú na posilnenie kapacít z hľadiska zdravotníckych pracovníkov, kritických zdravotníckych potrieb a vybavenia s cieľom zachraňovať ľudské životy počas pandémie, mali by sa však posilňovať dlhodobejšie investície, aby sa zlepšila odolnosť zdravotného systému tak, aby zostal prevádzkyschopný, aby sa mohla obnoviť optimálna výkonnosť a bol pripravený na nové otrasy. Bude si to vyžadovať vyčlenenie dostatočných zdrojov na zlepšenie dostupnosti, efektívnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti, aby dokázal reagovať na výzvy, ktoré prináša nárast chronických ochorení, starnutie a pretrvávajúce nerovnosti v oblasti zdravia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. Litva by tiež mala zaistiť, aby sa nezmarilo nedávne zlepšenie cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Budúca odolnosť si v neposlednom rade bude vyžadovať aj posilnenie schopnosti systému redukovať nezdravý životný štýl (jeden z ďalších dôležitých faktorov, ktoré stoja za slabými výsledkami Litvy v oblasti zdravia) a väčšie úsilie pri príprave sektora dlhodobej starostlivosti na riešenie problému so starnúcim obyvateľstvom. |
| --- | --- |

(17)

Výsledky Litvy v oblasti zdravia stále zaostávajú za výsledkami v iných členských štátoch, čiastočne z dôvodu suboptimálnej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý trpí nedostatkom finančných prostriedkov. Súčasná pandémia vystavila systém dodatočnému tlaku a zdôraznila ďalšie štrukturálne výzvy, ako napríklad pomalé napredovanie pri zlepšovaní kvality služieb, nedostatočné investície do primárnej zdravotnej starostlivosti a nulový pokrok pri prispôsobovaní nemocničnej siete tak, aby bola efektívnejšia a dokázala reagovať na potreby. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje aj nerovnosti v oblasti zdravia súvisiace s nedostatkom pracovnej sily a geografickým nesúladom medzi službami a potrebami. Litva musí mobilizovať zdroje potrebné na riešenie súčasnej krízy a zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v budúcnosti. Okamžité opatrenia sa zameriavajú na posilnenie kapacít z hľadiska zdravotníckych pracovníkov, kritických zdravotníckych potrieb a vybavenia s cieľom zachraňovať ľudské životy počas pandémie, mali by sa však posilňovať dlhodobejšie investície, aby sa zlepšila odolnosť zdravotného systému tak, aby zostal prevádzkyschopný, aby sa mohla obnoviť optimálna výkonnosť a bol pripravený na nové otrasy. Bude si to vyžadovať vyčlenenie dostatočných zdrojov na zlepšenie dostupnosti, efektívnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti, aby dokázal reagovať na výzvy, ktoré prináša nárast chronických ochorení, starnutie a pretrvávajúce nerovnosti v oblasti zdravia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. Litva by tiež mala zaistiť, aby sa nezmarilo nedávne zlepšenie cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Budúca odolnosť si v neposlednom rade bude vyžadovať aj posilnenie schopnosti systému redukovať nezdravý životný štýl (jeden z ďalších dôležitých faktorov, ktoré stoja za slabými výsledkami Litvy v oblasti zdravia) a väčšie úsilie pri príprave sektora dlhodobej starostlivosti na riešenie problému so starnúcim obyvateľstvom.

| (18) | Pred pandémiou ochorenia COVID-19 bola účasť na trhu práce vysoká a nezamestnanosť nízka, ale táto kríza priniesla nové výzvy. S pomocou finančných prostriedkov z Únie Litva zaviedla systém skráteného pracovného času na zmiernenie účinkov pandémie na zamestnanosť a predstavila niekoľko ďalších opatrení na zmiernenie negatívnych vplyvov na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Rozsah pôsobnosti opatrení aktívnej politiky trhu práce (APTP) sa pred krízou znižoval a účasť na vzdelávaní dospelých zostávala na nízkej úrovni. Na pomoc nezamestnaným, aby sa čo najskôr vrátili na trh práce, však bude potrebné rozšírenie dosahu a dostatočné financovanie opatrení APTP a ďalšie opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, ako aj poskytovanie účinnej podpory udržateľným spôsobom, aj keď sa skončí fáza obnovy. Posilnenie kapacity sociálnych partnerov je dôležité na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do tvorby postupu v súvislosti s ukončovaním opatrení a hospodárskym oživením. |
| --- | --- |

(18)

Pred pandémiou ochorenia COVID-19 bola účasť na trhu práce vysoká a nezamestnanosť nízka, ale táto kríza priniesla nové výzvy. S pomocou finančných prostriedkov z Únie Litva zaviedla systém skráteného pracovného času na zmiernenie účinkov pandémie na zamestnanosť a predstavila niekoľko ďalších opatrení na zmiernenie negatívnych vplyvov na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Rozsah pôsobnosti opatrení aktívnej politiky trhu práce (APTP) sa pred krízou znižoval a účasť na vzdelávaní dospelých zostávala na nízkej úrovni. Na pomoc nezamestnaným, aby sa čo najskôr vrátili na trh práce, však bude potrebné rozšírenie dosahu a dostatočné financovanie opatrení APTP a ďalšie opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, ako aj poskytovanie účinnej podpory udržateľným spôsobom, aj keď sa skončí fáza obnovy. Posilnenie kapacity sociálnych partnerov je dôležité na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do tvorby postupu v súvislosti s ukončovaním opatrení a hospodárskym oživením.

| (19) | Pred krízou sa síce podnikli kroky na riešenie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia, napríklad zvýšením všeobecných prídavkov na deti a dôchodkov, ale chudoba a príjmová nerovnosť stále patria medzi najvyššie v Únii. Litva má pomerne nízke verejné výdavky na sociálnu ochranu a vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby je nízky, pričom podľa hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sociálnej situácie, ktorá je podkladom pre Európsky pilier sociálnych práv, sa hodnotí ako kritický. Nízka progresívnosť a prerozdeľovacia schopnosť daňového systému a systému dávok obmedzuje možnosti krajiny financovať verejné statky a služby či znižovať chudobu a príjmovú nerovnosť. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy domácností tieto problémy v strednodobom horizonte pravdepodobne ešte vyostrí. Aby sa situácia osôb najviac postihnutých pandémiou nezhoršila, môžu byť potrebné prechodné opatrenia, ako napríklad prehodnotenie pravidiel oprávnenosti na niektoré dávky, ich výšky a trvania poberania. Záchranná sociálna sieť by sa mala rozšíriť tak, aby chránila všetky skupiny vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov v atypickom pracovnom pomere a najzraniteľnejších osôb. V záujme podpory ľudí v núdzi je potrebné posilniť poskytovanie hlavných sociálnych služieb a sociálneho bývania. |
| --- | --- |

(19)

Pred krízou sa síce podnikli kroky na riešenie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia, napríklad zvýšením všeobecných prídavkov na deti a dôchodkov, ale chudoba a príjmová nerovnosť stále patria medzi najvyššie v Únii. Litva má pomerne nízke verejné výdavky na sociálnu ochranu a vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby je nízky, pričom podľa hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sociálnej situácie, ktorá je podkladom pre Európsky pilier sociálnych práv, sa hodnotí ako kritický. Nízka progresívnosť a prerozdeľovacia schopnosť daňového systému a systému dávok obmedzuje možnosti krajiny financovať verejné statky a služby či znižovať chudobu a príjmovú nerovnosť. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy domácností tieto problémy v strednodobom horizonte pravdepodobne ešte vyostrí. Aby sa situácia osôb najviac postihnutých pandémiou nezhoršila, môžu byť potrebné prechodné opatrenia, ako napríklad prehodnotenie pravidiel oprávnenosti na niektoré dávky, ich výšky a trvania poberania. Záchranná sociálna sieť by sa mala rozšíriť tak, aby chránila všetky skupiny vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov v atypickom pracovnom pomere a najzraniteľnejších osôb. V záujme podpory ľudí v núdzi je potrebné posilniť poskytovanie hlavných sociálnych služieb a sociálneho bývania.

| (20) | Podpora likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk verejného sektora so zameraním na malé a stredné podniky (MSP) má mimoriadny význam, ale sprostredkovatelia musia podporu likvidity pre firmy distribuovať efektívne a rýchlo a v úverových podmienkach sa musí zohľadňovať krízová situácia. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Malo by sa pokračovať v úsilí o zníženie nepotrebného regulačného a administratívneho zaťaženia a zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky. |
| --- | --- |

(20)

Podpora likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk verejného sektora so zameraním na malé a stredné podniky (MSP) má mimoriadny význam, ale sprostredkovatelia musia podporu likvidity pre firmy distribuovať efektívne a rýchlo a v úverových podmienkach sa musí zohľadňovať krízová situácia. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Malo by sa pokračovať v úsilí o zníženie nepotrebného regulačného a administratívneho zaťaženia a zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky.

| (21) | Litva by mala zabezpečiť, aby jej opatrenia na podporu oživenia hospodárstva boli výhľadové a uľahčovali digitálnu a ekologickú transformáciu, kde existuje viacero problémov, ktorým sa treba venovať. Pokiaľ ide o digitálnu transformáciu, digitálne zručnosti sú pod priemerom Únie, pričom MSP hlásia značné ťažkosti pri nábore pracovníkov z oblasti IKT. Zavádzanie optických sietí je síce nad priemerom Únie, a to v prípade mestských aj vidieckych oblastí, ale pokrytie pevným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie sú veľmi nízke, pričom medzi mestami a vidieckymi oblasťami pretrvávajú veľké rozdiely. |
| --- | --- |

(21)

Litva by mala zabezpečiť, aby jej opatrenia na podporu oživenia hospodárstva boli výhľadové a uľahčovali digitálnu a ekologickú transformáciu, kde existuje viacero problémov, ktorým sa treba venovať. Pokiaľ ide o digitálnu transformáciu, digitálne zručnosti sú pod priemerom Únie, pričom MSP hlásia značné ťažkosti pri nábore pracovníkov z oblasti IKT. Zavádzanie optických sietí je síce nad priemerom Únie, a to v prípade mestských aj vidieckych oblastí, ale pokrytie pevným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie sú veľmi nízke, pričom medzi mestami a vidieckymi oblasťami pretrvávajú veľké rozdiely.

| (22) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, celkové emisie skleníkových plynov v Litve sa od roku 2010 v podstate nezmenili. Produktivita zdrojov v Litve je jedna z najnižších v Únii a aj cirkulárne (druhotné) využívanie materiálov je výrazne pod priemerom Únie. V súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Litvy by k dekarbonizácii hospodárstva výrazne prispelo zlepšenie energetickej hospodárnosti budov vďaka energetickej efektívnosti a riešeniam využívajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov, modernizácia vykurovacích systémov a zlepšenie udržateľnosti odvetvia dopravy. Adresné verejné a súkromné investície zamerané na riešenie týchto problémov a ďalšie investície s významným vplyvom na životné prostredie a zdravie môžu podporiť rast a odolnosť a pomôcť zabezpečiť udržateľné oživenie po tejto kríze. Investície, ktoré už boli naplánované, umožňujú rýchlo identifikovať projekty, ktoré by sa dali prednostne realizovať, a prispieť tak k hospodárskemu oživeniu, napríklad v oblasti obnovy budov a energie z obnoviteľných zdrojov. Prípravné práce v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie môžu čerpať z národných energetických a klimatických plánov členských štátov, ich zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Litvy zameranými na zlepšenie jej bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu Únie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Litve pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Litve umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, celkové emisie skleníkových plynov v Litve sa od roku 2010 v podstate nezmenili. Produktivita zdrojov v Litve je jedna z najnižších v Únii a aj cirkulárne (druhotné) využívanie materiálov je výrazne pod priemerom Únie. V súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Litvy by k dekarbonizácii hospodárstva výrazne prispelo zlepšenie energetickej hospodárnosti budov vďaka energetickej efektívnosti a riešeniam využívajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov, modernizácia vykurovacích systémov a zlepšenie udržateľnosti odvetvia dopravy. Adresné verejné a súkromné investície zamerané na riešenie týchto problémov a ďalšie investície s významným vplyvom na životné prostredie a zdravie môžu podporiť rast a odolnosť a pomôcť zabezpečiť udržateľné oživenie po tejto kríze. Investície, ktoré už boli naplánované, umožňujú rýchlo identifikovať projekty, ktoré by sa dali prednostne realizovať, a prispieť tak k hospodárskemu oživeniu, napríklad v oblasti obnovy budov a energie z obnoviteľných zdrojov. Prípravné práce v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie môžu čerpať z národných energetických a klimatických plánov členských štátov, ich zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Litvy zameranými na zlepšenie jej bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu Únie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Litve pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Litve umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (23) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(23)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (24) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Litva k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(24)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Litva k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (25) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(25)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (26) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(26)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (27) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(27)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2020 a 2021 prijala opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane mobilizácie primeraných finančných zdrojov a riešenia nedostatku zdravotníckych pracovníkov a kritických zdravotníckych pomôcok. Zlepšiť dostupnosť a kvalitu zdravotníckych služieb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť. Zvýšiť finančné krytie a rozsah pôsobnosti opatrení APTP a podporovať zručnosti. Zabezpečiť pokrytie a primeranosť záchrannej sociálnej siete a zlepšiť efektívnosť daňového systému a systému dávok pri ochrane pred chudobou. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporovať likviditu pre podniky, najmä pre MSP a odvetvia orientované na vývoz. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na pokrytie vysokokapacitným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie, na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a udržateľnú dopravu. Presadzovať technologické inovácie v MSP. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 91.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/101

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2020

(2020/C 282/16)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Luxembursku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Luxembursku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobilo zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobilo zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Luxembursku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Luxembursku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Luxembursko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(9)

Luxembursko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (10) | Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(10)

Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (11) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 2,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP stúpol v roku 2019 na 22,1 % HDP, podľa programu stability na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 28,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 2,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP stúpol v roku 2019 na 22,1 % HDP, podľa programu stability na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 28,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou COVID-19.

| (12) | Luxembursko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 5,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, návratná a nenávratná pomoc, a to aj pre samostatne zárobkovo činné osoby, a režimy skráteného pracovného času, a to aj v prípade cezhraničných pracovníkov. Luxembursko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní, úvery pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré sa nachádzajú v dočasných finančných ťažkostiach, a záruky. V porovnaní s programom stability na rok 2020 Komisia odhaduje nižší vplyv balíka, keďže nepovažuje odklady platieb daní a poskytovanie návratných úverov za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Orgány sa však domnievajú, že časť odkladov platieb priamych daní napokon bude mať vplyv na rozpočet, ktorý je zahrnutý do uvedených 5,5 % HDP. Okrem toho časť nákladov súvisiacich s režimami skráteného pracovného času sa považuje za súčasť fungovania automatických stabilizátorov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Luxembursko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(12)

Luxembursko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 5,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, návratná a nenávratná pomoc, a to aj pre samostatne zárobkovo činné osoby, a režimy skráteného pracovného času, a to aj v prípade cezhraničných pracovníkov. Luxembursko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní, úvery pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré sa nachádzajú v dočasných finančných ťažkostiach, a záruky. V porovnaní s programom stability na rok 2020 Komisia odhaduje nižší vplyv balíka, keďže nepovažuje odklady platieb daní a poskytovanie návratných úverov za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Orgány sa však domnievajú, že časť odkladov platieb priamych daní napokon bude mať vplyv na rozpočet, ktorý je zahrnutý do uvedených 5,5 % HDP. Okrem toho časť nákladov súvisiacich s režimami skráteného pracovného času sa považuje za súčasť fungovania automatických stabilizátorov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Luxembursko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (13) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že za predpokladu nezmenených politík dosiahne saldo verejných financií Luxemburska v roku 2020 deficit na úrovni 4,8 % HDP a v roku 2021 prebytok na úrovni 0,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 sa program stability na rok 2020 zakladá na obozretnejších predpokladoch týkajúcich sa príjmov aj výdavkov. |
| --- | --- |

(13)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že za predpokladu nezmenených politík dosiahne saldo verejných financií Luxemburska v roku 2020 deficit na úrovni 4,8 % HDP a v roku 2021 prebytok na úrovni 0,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 sa program stability na rok 2020 zakladá na obozretnejších predpokladoch týkajúcich sa príjmov aj výdavkov.

| (14) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Luxembursko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(14)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Luxembursko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (15) | Luxembursko má jeden z najlepšie fungujúcich systémov zdravotnej starostlivosti v Únii. Keďže však 49 % lekárov a 62 % zdravotníckeho personálu má štátnu príslušnosť inej krajiny, systém je výrazne nad hranicou kritickej zraniteľnosti (podľa ukazovateľa Svetovej zdravotníckej organizácie). Luxemburský systém zdravotnej starostlivosti by tak mohol byť v čase krízy ovplyvnený prípadnými jednostrannými rozhodnutiami susedných štátov. Luxembursko muselo v rekordnom čase prijať krátkodobé opatrenia na zvýšenie odolnosti svojho systému zdravotnej starostlivosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, napríklad mobilizáciou zdravotníckej infraštruktúry a vybudovaním dočasnej prístavby nemocnice, ako aj poskytnutím ubytovania v Luxembursku cezhraničným zdravotníckym pracovníkom a ich rodinám. |
| --- | --- |

(15)

Luxembursko má jeden z najlepšie fungujúcich systémov zdravotnej starostlivosti v Únii. Keďže však 49 % lekárov a 62 % zdravotníckeho personálu má štátnu príslušnosť inej krajiny, systém je výrazne nad hranicou kritickej zraniteľnosti (podľa ukazovateľa Svetovej zdravotníckej organizácie). Luxemburský systém zdravotnej starostlivosti by tak mohol byť v čase krízy ovplyvnený prípadnými jednostrannými rozhodnutiami susedných štátov. Luxembursko muselo v rekordnom čase prijať krátkodobé opatrenia na zvýšenie odolnosti svojho systému zdravotnej starostlivosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, napríklad mobilizáciou zdravotníckej infraštruktúry a vybudovaním dočasnej prístavby nemocnice, ako aj poskytnutím ubytovania v Luxembursku cezhraničným zdravotníckym pracovníkom a ich rodinám.

| (16) | Očakáva sa, že systém zdravotnej starostlivosti bude v budúcnosti okrem zvyšovania počtu voľných pracovných miest v zdravotníctve, ku ktorému dochádzalo v posledných rokoch, čeliť rastúcim výzvam. Konkrétne sa očakáva, že v dôsledku rastúceho počtu a starnutia obyvateľstva sa bude zvyšovať dopyt po zdravotnej starostlivosti, a že v nasledujúcich 15 rokoch odíde do dôchodku 59 % až 69 % zdravotníckeho personálu. Inovácie v oblasti spájania zručností a rozvoj profesijných úloh, deľba úloh a zastupovanie budú zohrávať dôležitú úlohu pri zachovaní atraktivity práce v sektore zdravotnej starostlivosti. Zo všeobecnejšieho hľadiska existuje priestor na zlepšenie riadenia systému zdravotnej starostlivosti vrátane spolupráce so susednými krajinami a vláda práve začala proces významnej reformy. Hoci digitálna infraštruktúra je už v Luxembursku rozvinutá, stále sa pracuje na zavádzaní riešení v oblasti elektronického zdravotníctva, ako sú napríklad digitálne riešenia pre úhrady poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Luxembursko sa výrazne zameriava na digitálne technológie, ako sú superpočítače, umelá inteligencia, blockchain a veľké dáta, a môže tieto kapacity využiť a zapojiť sa do spolupráce na úrovni Únie, a tak významne prispieť k výskumu zameranému na neutralizovanie vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19 a zníženie počtu infekcií. Luxembursko tiež zaviedlo nový systém podpory pre investičné projekty v oblasti výskumu a vývoja produktov, ktoré slúžia na boj proti ochoreniu COVID-19 a ktoré sú potrebné na efektívne riešenie súčasnej pandémie COVID-19 prostredníctvom vývoja účinných liečebných prípravkov a vakcín. |
| --- | --- |

(16)

Očakáva sa, že systém zdravotnej starostlivosti bude v budúcnosti okrem zvyšovania počtu voľných pracovných miest v zdravotníctve, ku ktorému dochádzalo v posledných rokoch, čeliť rastúcim výzvam. Konkrétne sa očakáva, že v dôsledku rastúceho počtu a starnutia obyvateľstva sa bude zvyšovať dopyt po zdravotnej starostlivosti, a že v nasledujúcich 15 rokoch odíde do dôchodku 59 % až 69 % zdravotníckeho personálu. Inovácie v oblasti spájania zručností a rozvoj profesijných úloh, deľba úloh a zastupovanie budú zohrávať dôležitú úlohu pri zachovaní atraktivity práce v sektore zdravotnej starostlivosti. Zo všeobecnejšieho hľadiska existuje priestor na zlepšenie riadenia systému zdravotnej starostlivosti vrátane spolupráce so susednými krajinami a vláda práve začala proces významnej reformy. Hoci digitálna infraštruktúra je už v Luxembursku rozvinutá, stále sa pracuje na zavádzaní riešení v oblasti elektronického zdravotníctva, ako sú napríklad digitálne riešenia pre úhrady poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Luxembursko sa výrazne zameriava na digitálne technológie, ako sú superpočítače, umelá inteligencia, blockchain a veľké dáta, a môže tieto kapacity využiť a zapojiť sa do spolupráce na úrovni Únie, a tak významne prispieť k výskumu zameranému na neutralizovanie vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19 a zníženie počtu infekcií. Luxembursko tiež zaviedlo nový systém podpory pre investičné projekty v oblasti výskumu a vývoja produktov, ktoré slúžia na boj proti ochoreniu COVID-19 a ktoré sú potrebné na efektívne riešenie súčasnej pandémie COVID-19 prostredníctvom vývoja účinných liečebných prípravkov a vakcín.

| (17) | Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 6,4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 6,1 %. Luxembursko prijalo viacero opatrení na udržanie zamestnanosti, najmä opatrenia týkajúce sa čiastočnej nezamestnanosti (chômage partiel). Osobitná pozornosť by sa však mala venovať zraniteľnejším skupinám, ako sú starší pracovníci a nízkokvalifikovaní pracovníci, v situácii, keď nový systém minimálneho príjmu (REVIS – revenu d’inclusion sociale) už viedol k zvýšeniu počtu nezamestnaných osôb zaregistrovaných v rámci verejných služieb zamestnanosti v dôsledku povinnej registrácie príjemcov podpory z tohto systému od januára 2019. Tieto zraniteľnejšie osoby by najviac pocítili zvýšenie konkurencie na trhu práce v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Ďalšími zraniteľnými osobami postihnutými krízou môžu byť dočasní pracovníci, ako aj všeobecne nízkokvalifikovaní pracovníci. Pokiaľ ide o starších pracovníkov, ich nízka miera zamestnanosti je v Luxembursku naďalej štrukturálnym problémom, ktorý má vplyv aj na dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ako sa podrobnejšie uvádza v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny adresovaných Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. V súčasnej situácii starším pracovníkom vo väčšej miere hrozí, že budú pre krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prepustení zo zamestnania. Preto treba viac ako kedykoľvek predtým zvýšiť ich schopnosť prispôsobiť sa iným pracovným miestam a odvetviam, a to aj zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou. Pokiaľ ide o výsledky v oblasti sociálneho začlenenia, Luxembursko sa pohybuje okolo priemeru Únie, no ukazovatele nerovnosti a chudoby zamestnaných osôb sa v posledných rokoch zhoršili a príležitosti pre študentov sú naďalej výrazne podmienené ich sociálno-ekonomickým zázemím. V tejto súvislosti by sa mali podporiť najmä zraniteľnejšie skupiny, aby mohli čeliť sociálnym dôsledkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

(17)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 6,4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 6,1 %. Luxembursko prijalo viacero opatrení na udržanie zamestnanosti, najmä opatrenia týkajúce sa čiastočnej nezamestnanosti (chômage partiel). Osobitná pozornosť by sa však mala venovať zraniteľnejším skupinám, ako sú starší pracovníci a nízkokvalifikovaní pracovníci, v situácii, keď nový systém minimálneho príjmu (REVIS – revenu d’inclusion sociale) už viedol k zvýšeniu počtu nezamestnaných osôb zaregistrovaných v rámci verejných služieb zamestnanosti v dôsledku povinnej registrácie príjemcov podpory z tohto systému od januára 2019. Tieto zraniteľnejšie osoby by najviac pocítili zvýšenie konkurencie na trhu práce v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Ďalšími zraniteľnými osobami postihnutými krízou môžu byť dočasní pracovníci, ako aj všeobecne nízkokvalifikovaní pracovníci. Pokiaľ ide o starších pracovníkov, ich nízka miera zamestnanosti je v Luxembursku naďalej štrukturálnym problémom, ktorý má vplyv aj na dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ako sa podrobnejšie uvádza v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny adresovaných Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. V súčasnej situácii starším pracovníkom vo väčšej miere hrozí, že budú pre krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prepustení zo zamestnania. Preto treba viac ako kedykoľvek predtým zvýšiť ich schopnosť prispôsobiť sa iným pracovným miestam a odvetviam, a to aj zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou. Pokiaľ ide o výsledky v oblasti sociálneho začlenenia, Luxembursko sa pohybuje okolo priemeru Únie, no ukazovatele nerovnosti a chudoby zamestnaných osôb sa v posledných rokoch zhoršili a príležitosti pre študentov sú naďalej výrazne podmienené ich sociálno-ekonomickým zázemím. V tejto súvislosti by sa mali podporiť najmä zraniteľnejšie skupiny, aby mohli čeliť sociálnym dôsledkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19.

| (18) | Luxembursko v záujme podpory podnikov počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, najmä MSP vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a mikropodnikov, zahrnulo do svojho stabilizačného plánu predloženého 25. marca 2020 viacero opatrení. Maloobchod patrí medzi najviac postihnuté odvetvia v dôsledku prudkého prepadu dopytu a súčasných opatrení, pre ktoré museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Okrem toho by bolo prospešné podporiť MSP pri prijímaní digitálnych technológií, ktoré zaisťujú kontinuitu činností, ako je napríklad elektronický obchod. Primerané opatrenia by sa mali zachovať počas celého obdobia oživenia, pričom ich ukončovanie by malo byť postupné a flexibilné a mali by sa identifikovať najviac postihnuté odvetvia s cieľom vypracovať pre ne osobitné plány podpory, ktoré by im počas fázy oživenia umožnili rásť rýchlejšie. V procese vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Reforma luxemburského rámca platobnej neschopnosti po skončení najkritickejšieho štádia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by mohla umožniť, aby podniky, ktoré bez vlastného zavinenia čelia konkurzu, dostali druhú šancu. Podporila by sa tak transformácia a vznik nových MSP v odvetviach posilňujúcich rast. |
| --- | --- |

(18)

Luxembursko v záujme podpory podnikov počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, najmä MSP vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a mikropodnikov, zahrnulo do svojho stabilizačného plánu predloženého 25. marca 2020 viacero opatrení. Maloobchod patrí medzi najviac postihnuté odvetvia v dôsledku prudkého prepadu dopytu a súčasných opatrení, pre ktoré museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Okrem toho by bolo prospešné podporiť MSP pri prijímaní digitálnych technológií, ktoré zaisťujú kontinuitu činností, ako je napríklad elektronický obchod. Primerané opatrenia by sa mali zachovať počas celého obdobia oživenia, pričom ich ukončovanie by malo byť postupné a flexibilné a mali by sa identifikovať najviac postihnuté odvetvia s cieľom vypracovať pre ne osobitné plány podpory, ktoré by im počas fázy oživenia umožnili rásť rýchlejšie. V procese vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Reforma luxemburského rámca platobnej neschopnosti po skončení najkritickejšieho štádia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by mohla umožniť, aby podniky, ktoré bez vlastného zavinenia čelia konkurzu, dostali druhú šancu. Podporila by sa tak transformácia a vznik nových MSP v odvetviach posilňujúcich rast.

| (19) | S cieľom podporiť oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj vykonaním príslušných reforiem, najmä v digitálnom a ekologickom sektore. Luxembursko už začalo realizovať iniciatívy na podporu digitalizácie a inovácií, ale technologická integrácia v podnikateľskom sektore a súkromné investície, ako aj digitalizácia verejných služieb sú naďalej nízke v porovnaní s veľkým potenciálom jeho prostredia a ambíciou krajiny prejsť na dátové hospodárstvo. Investície do digitalizácie, pokročilých digitálnych zručností a inovácií budú mať zásadný význam pre podporu MSP a zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Oživenie by sa mohlo podporiť aj urýchlením ambicióznych ekologických investícií v krátkodobom horizonte. Kľúčovými môžu byť najmä oblasti udržateľnej dopravy vrátane železničnej dopravy, udržateľnej výstavby, najmä vo vzťahu k energetickej hospodárnosti existujúcich aj nových budov, ako aj obnoviteľných zdrojov energie. Tieto investície by prispeli k silnému zelenému stimulu a pomohli by Luxembursku odstrániť medzery pri dosahovaní jeho cieľov týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a zároveň by vytvorili základné podmienky pre dosiahnutie klimatickej neutrality. Treba pokračovať v identifikácii investičných potrieb a finančných zdrojov na investície, a to aj vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19 na hospodárstvo a verejné financie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Luxembursku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Luxembursku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom podporiť oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj vykonaním príslušných reforiem, najmä v digitálnom a ekologickom sektore. Luxembursko už začalo realizovať iniciatívy na podporu digitalizácie a inovácií, ale technologická integrácia v podnikateľskom sektore a súkromné investície, ako aj digitalizácia verejných služieb sú naďalej nízke v porovnaní s veľkým potenciálom jeho prostredia a ambíciou krajiny prejsť na dátové hospodárstvo. Investície do digitalizácie, pokročilých digitálnych zručností a inovácií budú mať zásadný význam pre podporu MSP a zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Oživenie by sa mohlo podporiť aj urýchlením ambicióznych ekologických investícií v krátkodobom horizonte. Kľúčovými môžu byť najmä oblasti udržateľnej dopravy vrátane železničnej dopravy, udržateľnej výstavby, najmä vo vzťahu k energetickej hospodárnosti existujúcich aj nových budov, ako aj obnoviteľných zdrojov energie. Tieto investície by prispeli k silnému zelenému stimulu a pomohli by Luxembursku odstrániť medzery pri dosahovaní jeho cieľov týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a zároveň by vytvorili základné podmienky pre dosiahnutie klimatickej neutrality. Treba pokračovať v identifikácii investičných potrieb a finančných zdrojov na investície, a to aj vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19 na hospodárstvo a verejné financie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Luxembursku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Luxembursku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (20) | Luxembursko čelí významným rizikám legalizácie príjmov z trestnej činnosti vzhľadom na vysoký prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Tieto riziká sa odrážajú v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni, najmä pokiaľ ide o osoby, ktoré poskytujú služby spoločnostiam a trustom alebo investičné služby. Výsledkom nedostatkov pri uplatňovaní rámca boja proti praniu špinavých peňazí zo strany týchto osôb je nedostatočná analýza rizík a nízka miera ohlasovania podozrivých činností. Intenzita dohľadu nad týmito osobami nie je dostatočná na nápravu týchto nedostatkov. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať. |
| --- | --- |

(20)

Luxembursko čelí významným rizikám legalizácie príjmov z trestnej činnosti vzhľadom na vysoký prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Tieto riziká sa odrážajú v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni, najmä pokiaľ ide o osoby, ktoré poskytujú služby spoločnostiam a trustom alebo investičné služby. Výsledkom nedostatkov pri uplatňovaní rámca boja proti praniu špinavých peňazí zo strany týchto osôb je nedostatočná analýza rizík a nízka miera ohlasovania podozrivých činností. Intenzita dohľadu nad týmito osobami nie je dostatočná na nápravu týchto nedostatkov. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať.

| (21) | Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je naďalej boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike pre eurozónu na rok 2020. Účinky stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov na iné členské štáty si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Luxembursko podniklo kroky na riešenie problematiky praktík agresívneho daňového plánovania vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale vysoký percentuálny podiel výplat dividend, úrokov a licenčných poplatkov na HDP naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) platieb úrokov a licenčných poplatkov a oslobodenie výplat dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii. Luxembursko predložilo návrh zákona, ktorým sa zavádza neodpočítateľnosť platieb úrokov a licenčných poplatkov smerujúcich do jurisdikcií uvedených na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, v súlade so svojím záväzkom zaviesť obranné opatrenia voči týmto jurisdikciám. |
| --- | --- |

(21)

Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je naďalej boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike pre eurozónu na rok 2020. Účinky stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov na iné členské štáty si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Luxembursko podniklo kroky na riešenie problematiky praktík agresívneho daňového plánovania vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale vysoký percentuálny podiel výplat dividend, úrokov a licenčných poplatkov na HDP naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) platieb úrokov a licenčných poplatkov a oslobodenie výplat dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii. Luxembursko predložilo návrh zákona, ktorým sa zavádza neodpočítateľnosť platieb úrokov a licenčných poplatkov smerujúcich do jurisdikcií uvedených na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, v súlade so svojím záväzkom zaviesť obranné opatrenia voči týmto jurisdikciám.

| (22) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(22)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (23) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Luxembursko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(23)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Luxembursko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (24) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(24)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (25) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(25)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (26) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(26)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti zabezpečením primeranej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov. Urýchliť reformy na zlepšenie riadenia systému zdravotnej starostlivosti a elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť s osobitným dôrazom na ľudí, ktorí sa nachádzajú v zložitej situácii na trhu práce. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity podnikov, najmä MSP a samostatne zárobkovo činných osôb. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na udržateľnú dopravu a budovy, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, a tak prispieť k postupnej dekarbonizácii hospodárstva. Podporovať inovácie a digitalizáciu, a to najmä v podnikateľskom sektore. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o osoby poskytujúce služby trustom a spoločnostiam a investičné služby. Zintenzívniť opatrenia zamerané na riešenie tých prvkov daňového systému, ktoré umožňujú agresívne daňové plánovanie, najmä v oblasti odchádzajúcich platieb. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 97.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/107

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020

(2020/C 282/17)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Maďarsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Maďarsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Maďarsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Maďarsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých častiach územia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých absentujú kľúčové aktíva alebo ktoré sú výrazne závislé od odvetví poskytujúcich spotrebiteľom služby, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko zväčšovania územných nerovností v Maďarsku, čo zhoršuje už pozorovaný trend prehlbovania rozdielov medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých častiach územia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých absentujú kľúčové aktíva alebo ktoré sú výrazne závislé od odvetví poskytujúcich spotrebiteľom služby, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko zväčšovania územných nerovností v Maďarsku, čo zhoršuje už pozorovaný trend prehlbovania rozdielov medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Maďarsko predložilo 5. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 4. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Maďarsko predložilo 5. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 4. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Rada 14. júna 2019 odporučila Maďarsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Maďarska opodstatnené. |
| --- | --- |

(12)

Rada 14. júna 2019 odporučila Maďarsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Maďarska opodstatnené.

| (13) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit klesne na 2,7 % HDP v roku 2021 a postupne sa zníži na 1,0 % HDP do roku 2024. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 66,3 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 72,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. S rozpočtovými prognózami krajiny sú spojené riziká, a to konkrétne riziká súvisiace s vyššími než plánovanými výdavkami (v súlade s minulými trendmi vysokých výdavkov na konci roka), ako aj potenciálne nižšími než plánovanými príjmami, keďže sa zdá, že v prognózach sa počíta s ich určitým rastom. |
| --- | --- |

(13)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit klesne na 2,7 % HDP v roku 2021 a postupne sa zníži na 1,0 % HDP do roku 2024. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 66,3 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 72,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. S rozpočtovými prognózami krajiny sú spojené riziká, a to konkrétne riziká súvisiace s vyššími než plánovanými výdavkami (v súlade s minulými trendmi vysokých výdavkov na konci roka), ako aj potenciálne nižšími než plánovanými príjmami, keďže sa zdá, že v prognózach sa počíta s ich určitým rastom.

| (14) | Maďarsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti v oblasti intenzívnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia v roku 2020 2,8 % HDP a sú v plnej výške financované prerozdelením výdavkov v rámci rozpočtu, z rezerv a z nových daní. Zahŕňajú opatrenia zamerané na podporu trhu práce, daňové úľavy pre podniky a náklady súvisiace s núdzovou situáciou v oblasti zdravia. Oznámené boli dodatočné opatrenia na podporu oživenia (1,4 % HDP) a podporu trhu práce (0,4 % HDP), ktoré však zatiaľ neboli spresnené. Maďarsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,5 % HDP. Orgány pracujú na ďalších opatreniach v objeme 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú programy záruk za úvery a štátom zaručených úverov. Celkový rozpočtový vplyv fiškálnych opatrení uvedených v konvergenčnom programe na rok 2020 sa líši od vplyvu zahrnutého do prognózy Komisie z jari 2020, keďže Komisia posúdila a zohľadnila len tie opatrenia, ktoré boli dostatočne konkretizované. Celkovo sú opatrenia, ktoré Maďarsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplná konkretizácia a prijatie všetkých oznámených núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Maďarsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti v oblasti intenzívnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia v roku 2020 2,8 % HDP a sú v plnej výške financované prerozdelením výdavkov v rámci rozpočtu, z rezerv a z nových daní. Zahŕňajú opatrenia zamerané na podporu trhu práce, daňové úľavy pre podniky a náklady súvisiace s núdzovou situáciou v oblasti zdravia. Oznámené boli dodatočné opatrenia na podporu oživenia (1,4 % HDP) a podporu trhu práce (0,4 % HDP), ktoré však zatiaľ neboli spresnené. Maďarsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,5 % HDP. Orgány pracujú na ďalších opatreniach v objeme 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú programy záruk za úvery a štátom zaručených úverov. Celkový rozpočtový vplyv fiškálnych opatrení uvedených v konvergenčnom programe na rok 2020 sa líši od vplyvu zahrnutého do prognózy Komisie z jari 2020, keďže Komisia posúdila a zohľadnila len tie opatrenia, ktoré boli dostatočne konkretizované. Celkovo sú opatrenia, ktoré Maďarsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplná konkretizácia a prijatie všetkých oznámených núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Maďarska v roku 2020 na úrovni -5,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,0 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Maďarska v roku 2020 na úrovni -5,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,0 % HDP.

| (16) | Rada 14. júna 2019 v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy skonštatovala, že v roku 2018 bola v Maďarsku zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 14. júna 2019 vydala odporúčanie (8), v ktorom odporučila, aby Maďarsko prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 3,3 % v roku 2019 a 4,7 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % a 0,75 % HDP. Rada prijala 5. decembra 2019 rozhodnutie (EÚ) 2019/2172 (9), ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na jej odporúčanie zo 14. júna 2019, a 5. decembra 2019 vydala revidované odporúčanie (10). Rada v odporúčaní z 5. decembra 2019 požiadala Maďarsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročila 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP v roku 2020. Na základe celkového posúdenia Komisie a vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky na rok 2020, ktorá umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, sa dospelo k záveru, že Maďarsko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie z 5. decembra 2019. |
| --- | --- |

(16)

Rada 14. júna 2019 v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy skonštatovala, že v roku 2018 bola v Maďarsku zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 14. júna 2019 vydala odporúčanie (8), v ktorom odporučila, aby Maďarsko prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 3,3 % v roku 2019 a 4,7 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % a 0,75 % HDP. Rada prijala 5. decembra 2019 rozhodnutie (EÚ) 2019/2172 (9), ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na jej odporúčanie zo 14. júna 2019, a 5. decembra 2019 vydala revidované odporúčanie (10). Rada v odporúčaní z 5. decembra 2019 požiadala Maďarsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročila 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP v roku 2020. Na základe celkového posúdenia Komisie a vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky na rok 2020, ktorá umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, sa dospelo k záveru, že Maďarsko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie z 5. decembra 2019.

| (17) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Maďarsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(17)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Maďarsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (18) | Vláda vyhlásila stav ohrozenia 11. marca 2020. Dňa 12. marca boli zatvorené hranice pre cestujúcich, s výnimkou vracajúcich sa občanov, osôb s pobytom v Európskom hospodárskom priestore a pendlerov. Tranzit tovaru zostal povolený. Dňa 16. marca 2020 sa zatvorili zariadenia predškolského vzdelávania, školy a univerzity a začalo sa vyučovať online. Od 17. marca 2020 mohli byť obchody, ktoré nemajú zásadný význam, otvorené len do 15.00 hod. a reštaurácie mohli zostať otvorené len na účely predaja hotového jedla, ktoré si možno vziať so sebou. Dňa 28. marca 2020 bol zavedený čiastočný zákaz vychádzania, ktorý znamenal, že ľudia mohli opustiť svoje miesto pobytu len v riadne odôvodnených prípadoch a museli udržiavať určitú vzdialenosť od iných ľudí. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 maďarské hospodárstvo smerovalo po niekoľkých rokoch mimoriadneho rastu k postupnému spomaleniu. Reálny HDP vzrástol v roku 2019 o 4,9 %. Po vypuknutí pandémie sa relatívne rýchlo vykonali opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu a počet oficiálne uvádzaných prípadov zostal obmedzený. Očakáva sa však, že celosvetová recesia zasiahne obzvlášť výrazne vývoz, a to najmä z dôvodu dominantnej úlohy vysoko cyklických odvetví, ako je automobilový priemysel. Očakáva sa, že zasiahnutý bude aj cestovný ruch a dopravné služby, ktoré sú negatívne ovplyvnené cestovnými obmedzeniami. Celkovo sa predpokladá, že prudká recesia sa začne v marci a následne v druhej polovici roka dôjde k postupnému oživeniu hospodárstva, keďže sa očakáva, že opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu sa budú postupne rušiť. Nezamestnanosť by sa mohla rýchlo zvýšiť v dôsledku pružnosti trhu práce. Hospodárska výkonnosť v roku 2020 bude závisieť od dĺžky obdobia, počas ktorého bude obmedzený pohyb, ako aj od reakcie v oblasti hospodárskej politiky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že v roku 2020 reálny HDP klesne o 7 %, a následne sa v roku 2021 očakáva oživenie na úrovni 6 %. |
| --- | --- |

(18)

Vláda vyhlásila stav ohrozenia 11. marca 2020. Dňa 12. marca boli zatvorené hranice pre cestujúcich, s výnimkou vracajúcich sa občanov, osôb s pobytom v Európskom hospodárskom priestore a pendlerov. Tranzit tovaru zostal povolený. Dňa 16. marca 2020 sa zatvorili zariadenia predškolského vzdelávania, školy a univerzity a začalo sa vyučovať online. Od 17. marca 2020 mohli byť obchody, ktoré nemajú zásadný význam, otvorené len do 15.00 hod. a reštaurácie mohli zostať otvorené len na účely predaja hotového jedla, ktoré si možno vziať so sebou. Dňa 28. marca 2020 bol zavedený čiastočný zákaz vychádzania, ktorý znamenal, že ľudia mohli opustiť svoje miesto pobytu len v riadne odôvodnených prípadoch a museli udržiavať určitú vzdialenosť od iných ľudí. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 maďarské hospodárstvo smerovalo po niekoľkých rokoch mimoriadneho rastu k postupnému spomaleniu. Reálny HDP vzrástol v roku 2019 o 4,9 %. Po vypuknutí pandémie sa relatívne rýchlo vykonali opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu a počet oficiálne uvádzaných prípadov zostal obmedzený. Očakáva sa však, že celosvetová recesia zasiahne obzvlášť výrazne vývoz, a to najmä z dôvodu dominantnej úlohy vysoko cyklických odvetví, ako je automobilový priemysel. Očakáva sa, že zasiahnutý bude aj cestovný ruch a dopravné služby, ktoré sú negatívne ovplyvnené cestovnými obmedzeniami. Celkovo sa predpokladá, že prudká recesia sa začne v marci a následne v druhej polovici roka dôjde k postupnému oživeniu hospodárstva, keďže sa očakáva, že opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu sa budú postupne rušiť. Nezamestnanosť by sa mohla rýchlo zvýšiť v dôsledku pružnosti trhu práce. Hospodárska výkonnosť v roku 2020 bude závisieť od dĺžky obdobia, počas ktorého bude obmedzený pohyb, ako aj od reakcie v oblasti hospodárskej politiky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že v roku 2020 reálny HDP klesne o 7 %, a následne sa v roku 2021 očakáva oživenie na úrovni 6 %.

| (19) | Vláda od polovice marca oznámila niekoľko vĺn opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Centrálna banka prijala opatrenia na zabezpečenie likvidity pre finančný sektor. Ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity pre domácnosti a podniky zahŕňajú: a) moratórium na platby splátok úverov a zmlúv o finančnom lízingu spoločností a domácností do 31. decembra 2020 a b) obmedzenie úrokovej sadzby na spotrebiteľské úvery. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Medzi ďalšie opatrenia, ktoré sa zameriavajú najmä na najviac zasiahnuté odvetvia, ako sú cestovný ruch a služby, patria dočasné zníženie dane a oslobodenie od dane, investičné subvencie, rozvoj infraštruktúry, subvencované a zaručené úvery a kapitálové programy. V snahe zachovať pracovné miesta zaviedla vláda dva typy opatrení týkajúcich sa trhu práce. Režim skráteného pracovného času za určitých podmienok pokrýva 70 % ušlej mzdy počas troch mesiacov a osobitné mzdové dotácie sa zameriavajú na zamestnancov v oblasti výskumu a vývoja. Vláda preložila zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie o jednu štvrtinu, ktoré sa už predtým plánovalo, na skorší čas a ohlásila jednorazový mzdový doplatok v sektore zdravotnej starostlivosti. Celkovo možno konštatovať, že hoci sú fiškálne opatrenia zamerané na podporu podnikov a zachovanie pracovných miest, ich rozsah a pokrytie sú v porovnaní s opatreniami, ktoré prijala väčšina iných členských štátov, naďalej obmedzené. Okrem toho sa majú tieto opatrenia financovať prerozdelením prostriedkov v rámci rozpočtových kapitol a z výberu nových daní, a preto sa očakáva, že ich účinok z hľadiska makroekonomickej stabilizácie bude obmedzený. |
| --- | --- |

(19)

Vláda od polovice marca oznámila niekoľko vĺn opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Centrálna banka prijala opatrenia na zabezpečenie likvidity pre finančný sektor. Ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity pre domácnosti a podniky zahŕňajú: a) moratórium na platby splátok úverov a zmlúv o finančnom lízingu spoločností a domácností do 31. decembra 2020 a b) obmedzenie úrokovej sadzby na spotrebiteľské úvery. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Medzi ďalšie opatrenia, ktoré sa zameriavajú najmä na najviac zasiahnuté odvetvia, ako sú cestovný ruch a služby, patria dočasné zníženie dane a oslobodenie od dane, investičné subvencie, rozvoj infraštruktúry, subvencované a zaručené úvery a kapitálové programy. V snahe zachovať pracovné miesta zaviedla vláda dva typy opatrení týkajúcich sa trhu práce. Režim skráteného pracovného času za určitých podmienok pokrýva 70 % ušlej mzdy počas troch mesiacov a osobitné mzdové dotácie sa zameriavajú na zamestnancov v oblasti výskumu a vývoja. Vláda preložila zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie o jednu štvrtinu, ktoré sa už predtým plánovalo, na skorší čas a ohlásila jednorazový mzdový doplatok v sektore zdravotnej starostlivosti. Celkovo možno konštatovať, že hoci sú fiškálne opatrenia zamerané na podporu podnikov a zachovanie pracovných miest, ich rozsah a pokrytie sú v porovnaní s opatreniami, ktoré prijala väčšina iných členských štátov, naďalej obmedzené. Okrem toho sa majú tieto opatrenia financovať prerozdelením prostriedkov v rámci rozpočtových kapitol a z výberu nových daní, a preto sa očakáva, že ich účinok z hľadiska makroekonomickej stabilizácie bude obmedzený.

| (20) | Rôzne aspekty výsledkov v oblasti zdravotnej starostlivosti boli naďalej horšie ako vo väčšine členských štátov, čo je spôsobené najmä vysokým výskytom rizikových faktorov v populácii a obmedzenou účinnosťou poskytovania zdravotnej starostlivosti. Podiel verejných zdrojov na výdavkoch na zdravotnú starostlivosť v Maďarsku bol výrazne nižší než priemer Únie. Zatiaľ čo miera neuspokojených potrieb zdravotnej starostlivosti je nízka, počet Maďarov, ktorí sami znášajú nepreplácané výdavky, je vyšší než priemer Únie, pričom títo ľudia sú čoraz viac nútení využívať súkromné zdravotnícke služby. To zvyšuje riziká vzniku finančných ťažkostí v prípade maďarských domácností a má vplyv na sociálnu spravodlivosť a výsledky v oblasti zdravotnej starostlivosti. Na racionalizáciu využívania zdrojov v rámci systému zdravotníctva, zníženie nerovností v prístupe k zdravotnej starostlivosti a zvýšenie kvality starostlivosti sú potrebné dodatočné investície a komplexné reformy. Služby v oblasti preventívnej a primárnej zdravotnej starostlivosti sú nedostatočne financované a ich potenciál zlepšiť kvalitu, prístupnosť a nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti zostáva nevyužitý. Napriek tomu, že orgány začali pracovať na zmiernení značného nedostatku zdravotníckych pracovníkov v Maďarsku, regionálne rozdiely v rozmiestnení zdravotníckeho personálu naďalej bránia v prístupe k starostlivosti v niektorých oblastiach a v prípade niektorých zraniteľných skupín, ako sú napríklad marginalizovaní Rómovia, no osobitným prekážkam čelia aj ľudia so zdravotným postihnutím. V dôsledku dopytového šoku, ktorý v systémoch zdravotnej starostlivosti spôsobila pandémia ochorenia COVID-19, treba urýchlene prijať opatrenia na riešenie týchto štrukturálnych problémov a zvýšiť odolnosť maďarského systému zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(20)

Rôzne aspekty výsledkov v oblasti zdravotnej starostlivosti boli naďalej horšie ako vo väčšine členských štátov, čo je spôsobené najmä vysokým výskytom rizikových faktorov v populácii a obmedzenou účinnosťou poskytovania zdravotnej starostlivosti. Podiel verejných zdrojov na výdavkoch na zdravotnú starostlivosť v Maďarsku bol výrazne nižší než priemer Únie. Zatiaľ čo miera neuspokojených potrieb zdravotnej starostlivosti je nízka, počet Maďarov, ktorí sami znášajú nepreplácané výdavky, je vyšší než priemer Únie, pričom títo ľudia sú čoraz viac nútení využívať súkromné zdravotnícke služby. To zvyšuje riziká vzniku finančných ťažkostí v prípade maďarských domácností a má vplyv na sociálnu spravodlivosť a výsledky v oblasti zdravotnej starostlivosti. Na racionalizáciu využívania zdrojov v rámci systému zdravotníctva, zníženie nerovností v prístupe k zdravotnej starostlivosti a zvýšenie kvality starostlivosti sú potrebné dodatočné investície a komplexné reformy. Služby v oblasti preventívnej a primárnej zdravotnej starostlivosti sú nedostatočne financované a ich potenciál zlepšiť kvalitu, prístupnosť a nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti zostáva nevyužitý. Napriek tomu, že orgány začali pracovať na zmiernení značného nedostatku zdravotníckych pracovníkov v Maďarsku, regionálne rozdiely v rozmiestnení zdravotníckeho personálu naďalej bránia v prístupe k starostlivosti v niektorých oblastiach a v prípade niektorých zraniteľných skupín, ako sú napríklad marginalizovaní Rómovia, no osobitným prekážkam čelia aj ľudia so zdravotným postihnutím. V dôsledku dopytového šoku, ktorý v systémoch zdravotnej starostlivosti spôsobila pandémia ochorenia COVID-19, treba urýchlene prijať opatrenia na riešenie týchto štrukturálnych problémov a zvýšiť odolnosť maďarského systému zdravotnej starostlivosti.

| (21) | Sociálno-ekonomické následky pandémie môžu byť významné a vplyv dekrétu vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce, sa ešte musí posúdiť. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a následne jej pokles na úroveň 6,1 % v roku 2021. Odvetvia, ktoré sú krízou nadmerne zasiahnuté, predstavujú veľkú časť maďarského hospodárstva a sú v nich zamestnaní pracovníci s nízkou až strednou kvalifikáciou na základe veľmi pružných pracovných zmlúv. V kontexte silného hospodárskeho rastu sa celková miera zamestnanosti zvyšovala až do začiatku roka 2020, no nie všetky skupiny obyvateľstva z tohto vývoja profitovali rovnako. Rozdiely v zamestnanosti medzi skupinami pracovníkov s rôznou kvalifikáciou a medzi mužmi a ženami boli v porovnaní s priemerom Únie aj naďalej veľké, čo je čiastočne dôsledkom obmedzenej ponuky kvalitnej starostlivosti o deti. Program verejných prác, ktorý nedokázal účinne nasmerovať svojich účastníkov k pracovným miestam na primárnom trhu práce, je napriek obmedzeniu jeho veľkosti stále rozsiahly. Existuje priestor na posilnenie iných politík s cieľom účinne pomôcť nezamestnaným alebo ekonomicky neaktívnym osobám nájsť si prácu alebo získať prístup k odbornej príprave, ktorá zlepší ich zameranie. Obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti je najkratšie v Únii (maximálne tri mesiace), čo je aj za priaznivých hospodárskych podmienok výrazne menej, než je priemerný čas potrebný na nájdenie pracovného miesta. V súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv musia systémy a opatrenia sociálnej ochrany chrániť osoby, ktorým hrozí strata zamestnania, ako aj samostatne zárobkovo činné osoby a nezamestnaných. Režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých zamestnanci dostávajú podporu príjmu od štátu za neodpracované hodiny, sú dobrým spôsobom, ako chrániť pracovné miesta. Počas pandémie sú režimy skráteného pracovného času najefektívnejšie, ak je ich správa jednoduchá a rýchla a oprávnenosť sa neobmedzuje na určité odvetvia alebo typy podnikov. |
| --- | --- |

(21)

Sociálno-ekonomické následky pandémie môžu byť významné a vplyv dekrétu vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce, sa ešte musí posúdiť. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a následne jej pokles na úroveň 6,1 % v roku 2021. Odvetvia, ktoré sú krízou nadmerne zasiahnuté, predstavujú veľkú časť maďarského hospodárstva a sú v nich zamestnaní pracovníci s nízkou až strednou kvalifikáciou na základe veľmi pružných pracovných zmlúv. V kontexte silného hospodárskeho rastu sa celková miera zamestnanosti zvyšovala až do začiatku roka 2020, no nie všetky skupiny obyvateľstva z tohto vývoja profitovali rovnako. Rozdiely v zamestnanosti medzi skupinami pracovníkov s rôznou kvalifikáciou a medzi mužmi a ženami boli v porovnaní s priemerom Únie aj naďalej veľké, čo je čiastočne dôsledkom obmedzenej ponuky kvalitnej starostlivosti o deti. Program verejných prác, ktorý nedokázal účinne nasmerovať svojich účastníkov k pracovným miestam na primárnom trhu práce, je napriek obmedzeniu jeho veľkosti stále rozsiahly. Existuje priestor na posilnenie iných politík s cieľom účinne pomôcť nezamestnaným alebo ekonomicky neaktívnym osobám nájsť si prácu alebo získať prístup k odbornej príprave, ktorá zlepší ich zameranie. Obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti je najkratšie v Únii (maximálne tri mesiace), čo je aj za priaznivých hospodárskych podmienok výrazne menej, než je priemerný čas potrebný na nájdenie pracovného miesta. V súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv musia systémy a opatrenia sociálnej ochrany chrániť osoby, ktorým hrozí strata zamestnania, ako aj samostatne zárobkovo činné osoby a nezamestnaných. Režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých zamestnanci dostávajú podporu príjmu od štátu za neodpracované hodiny, sú dobrým spôsobom, ako chrániť pracovné miesta. Počas pandémie sú režimy skráteného pracovného času najefektívnejšie, ak je ich správa jednoduchá a rýchla a oprávnenosť sa neobmedzuje na určité odvetvia alebo typy podnikov.

| (22) | Hoci sa celková situácia v oblasti chudoby v Maďarska pred krízou zlepšovala, tento trend sa môže počas hospodárskeho poklesu rýchlo otočiť. Príjmové nerovnosti sa za posledné desaťročie zvýšili, čiastočne v dôsledku zmien daňového systému a systému dávok. Závažná materiálna deprivácia, ako aj materiálna a sociálna deprivácia boli ešte pred vypuknutím pandémie ochorenia COVID-19 rozšírené najmä medzi domácnosťami s viacerými deťmi a rómskym obyvateľstvom. Nedostatok obecných bytov na sociálny prenájom a nedostatočná finančná podpora pre nájomcov bránia mobilite. Minimálny príjem sa v nominálnom vyjadrení nezmenil od roku 2012 a je jedným z najnižších v Únii. Očakáva sa, že pandémia najviac zasiahne zraniteľné skupiny, ktorým chýba prístup k starostlivosti a základným službám a ktoré žijú v preplnených domácnostiach. Po oživení ekonomík bude treba prijať opatrenia na podporu aktivácie a integrácie týchto skupín na trhu práce. Aj pred krízou boli výsledky v oblasti vzdelávania pod priemerom Únie a boli výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickým zázemím žiakov. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky bola vysoká, najmä u rómskych žiakov. Nízka miera účasti zraniteľných skupín na kvalitnom vzdelávaní je z hľadiska budovania ľudského kapitálu a sociálnej súdržnosti premárnenou príležitosťou. Mzdy učiteľov patria k jedným z najnižších v Únii. Nízky počet študentov, ktorý sa zúčastňujú na vysokoškolskom vzdelávaní, nekorešponduje so silným dopytom po vysokokvalifikovanej pracovnej sile. Neočakávaný prechod na diaľkové vzdelávanie pravdepodobne nerovnosti ešte viac prehĺbi. Výsledky každoročných vnútroštátnych testov schopností naznačujú, že mnohých žiakov je zložité zapojiť do vzdelávacieho procesu prostredníctvom digitálneho vzdelávania, pretože nie sú k dispozícii potrebné digitálne nástroje. Študenti zo znevýhodneného prostredia okrem toho pociťujú negatívny vplyv diaľkového vzdelávania z dôvodu preplnených domácností a nízkej úrovne vzdelania rodičov. Nedávne a prebiehajúce investície do digitalizácie vzdelávania zohrávajú významnú úlohu a treba v nich pokračovať. |
| --- | --- |

(22)

Hoci sa celková situácia v oblasti chudoby v Maďarska pred krízou zlepšovala, tento trend sa môže počas hospodárskeho poklesu rýchlo otočiť. Príjmové nerovnosti sa za posledné desaťročie zvýšili, čiastočne v dôsledku zmien daňového systému a systému dávok. Závažná materiálna deprivácia, ako aj materiálna a sociálna deprivácia boli ešte pred vypuknutím pandémie ochorenia COVID-19 rozšírené najmä medzi domácnosťami s viacerými deťmi a rómskym obyvateľstvom. Nedostatok obecných bytov na sociálny prenájom a nedostatočná finančná podpora pre nájomcov bránia mobilite. Minimálny príjem sa v nominálnom vyjadrení nezmenil od roku 2012 a je jedným z najnižších v Únii. Očakáva sa, že pandémia najviac zasiahne zraniteľné skupiny, ktorým chýba prístup k starostlivosti a základným službám a ktoré žijú v preplnených domácnostiach. Po oživení ekonomík bude treba prijať opatrenia na podporu aktivácie a integrácie týchto skupín na trhu práce. Aj pred krízou boli výsledky v oblasti vzdelávania pod priemerom Únie a boli výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickým zázemím žiakov. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky bola vysoká, najmä u rómskych žiakov. Nízka miera účasti zraniteľných skupín na kvalitnom vzdelávaní je z hľadiska budovania ľudského kapitálu a sociálnej súdržnosti premárnenou príležitosťou. Mzdy učiteľov patria k jedným z najnižších v Únii. Nízky počet študentov, ktorý sa zúčastňujú na vysokoškolskom vzdelávaní, nekorešponduje so silným dopytom po vysokokvalifikovanej pracovnej sile. Neočakávaný prechod na diaľkové vzdelávanie pravdepodobne nerovnosti ešte viac prehĺbi. Výsledky každoročných vnútroštátnych testov schopností naznačujú, že mnohých žiakov je zložité zapojiť do vzdelávacieho procesu prostredníctvom digitálneho vzdelávania, pretože nie sú k dispozícii potrebné digitálne nástroje. Študenti zo znevýhodneného prostredia okrem toho pociťujú negatívny vplyv diaľkového vzdelávania z dôvodu preplnených domácností a nízkej úrovne vzdelania rodičov. Nedávne a prebiehajúce investície do digitalizácie vzdelávania zohrávajú významnú úlohu a treba v nich pokračovať.

| (23) | V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 je obzvlášť dôležité zaistiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru v rámci vnútorného trhu, ako aj monitorovať a zabezpečovať správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Maďarsko je malé otvorené hospodárstvo s intenzívnou cezhraničnou prepravou tovaru. Mnoho Maďarov okrem toho pracuje v zahraničí a týždenne dochádza do zamestnania. Maďarsko tiež môže potrebovať sezónnych cezhraničných pracovníkov v poľnohospodárstve. Cestovné obmedzenia, ktoré sú v súčasnosti zavedené, môžu spôsobovať zdržania pri pohybe tovaru a pracovníkov, no bolo by ich možné zmierniť vytvorením zelených jazdných pruhov na hraniciach. |
| --- | --- |

(23)

V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 je obzvlášť dôležité zaistiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru v rámci vnútorného trhu, ako aj monitorovať a zabezpečovať správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Maďarsko je malé otvorené hospodárstvo s intenzívnou cezhraničnou prepravou tovaru. Mnoho Maďarov okrem toho pracuje v zahraničí a týždenne dochádza do zamestnania. Maďarsko tiež môže potrebovať sezónnych cezhraničných pracovníkov v poľnohospodárstve. Cestovné obmedzenia, ktoré sú v súčasnosti zavedené, môžu spôsobovať zdržania pri pohybe tovaru a pracovníkov, no bolo by ich možné zmierniť vytvorením zelených jazdných pruhov na hraniciach.

| (24) | V sektore služieb patrí maloobchod medzi najviac postihnuté odvetvia, pretože v dôsledku zavedených opatrení museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku výrazne obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Maďarsko má najviac regulovaných povolaní v Únii. Profesijné služby budú zohrávať dôležitú úlohu pri prekonávaní krízy a pri oživení, ktoré po nej bude nasledovať. Mimoriadne dôležité je preto zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávaniu zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou, ktoré kríza zasiahla obzvlášť výrazne. Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na MSP je mimoriadne dôležitá a je potrebné, aby sprostredkovatelia zabezpečili jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napr. v podobe stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili investície do týchto podnikov. Tieto podporné opatrenia tiež pomôžu vyhnúť sa rýchlym predajom strategicky dôležitých európskych firiem za príliš nízku cenu. |
| --- | --- |

(24)

V sektore služieb patrí maloobchod medzi najviac postihnuté odvetvia, pretože v dôsledku zavedených opatrení museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku výrazne obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Maďarsko má najviac regulovaných povolaní v Únii. Profesijné služby budú zohrávať dôležitú úlohu pri prekonávaní krízy a pri oživení, ktoré po nej bude nasledovať. Mimoriadne dôležité je preto zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávaniu zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou, ktoré kríza zasiahla obzvlášť výrazne. Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na MSP je mimoriadne dôležitá a je potrebné, aby sprostredkovatelia zabezpečili jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napr. v podobe stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili investície do týchto podnikov. Tieto podporné opatrenia tiež pomôžu vyhnúť sa rýchlym predajom strategicky dôležitých európskych firiem za príliš nízku cenu.

| (25) | Výskum a inovácie sú rozhodujúcou hybnou silou dlhodobého rastu a konkurencieschopnosti. Maďarsko dosahuje v oblasti inovácií priemerné výsledky. Hlavnou prekážkou inovácií je nedostatok vysokokvalifikovaných pracovníkov. Výdavky na výskum a vývoj sa zvyšujú pomaly a zdrojom ich rastu je najmä podnikateľský sektor, ktorý profituje z najvyššej verejnej podpory v Únii. Výdavky na výskum a vývoj vo verejnom sektore sa však za uplynulé desaťročie znížili. Investície do inovačných MSP, ako aj posilnenie spolupráce medzi podnikmi, výskumom, akademickou obcou a verejným sektorom, zvyšujú výskumné a inovačné kapacity krajiny, ktoré sú vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 potrebné. Predpokladom oživenia sú investície do verejného výskumu a inovácií a priaznivé prostredie pre výskum. |
| --- | --- |

(25)

Výskum a inovácie sú rozhodujúcou hybnou silou dlhodobého rastu a konkurencieschopnosti. Maďarsko dosahuje v oblasti inovácií priemerné výsledky. Hlavnou prekážkou inovácií je nedostatok vysokokvalifikovaných pracovníkov. Výdavky na výskum a vývoj sa zvyšujú pomaly a zdrojom ich rastu je najmä podnikateľský sektor, ktorý profituje z najvyššej verejnej podpory v Únii. Výdavky na výskum a vývoj vo verejnom sektore sa však za uplynulé desaťročie znížili. Investície do inovačných MSP, ako aj posilnenie spolupráce medzi podnikmi, výskumom, akademickou obcou a verejným sektorom, zvyšujú výskumné a inovačné kapacity krajiny, ktoré sú vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 potrebné. Predpokladom oživenia sú investície do verejného výskumu a inovácií a priaznivé prostredie pre výskum.

| (26) | Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V maďarskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú investície potrebné na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Tie spolu s investíciami súvisiacimi s digitálnou a zelenou transformáciou umožnia, aby sa po tom, ako krajina prekoná krízu, zvýšila udržateľnosť a odolnosť maďarského hospodárstva. V súčasnosti je energetická efektívnosť v sektore bývania nízka, čo prispieva aj k znečisteniu ovzdušia. Pretrvávajúce porušovanie noriem kvality ovzdušia má závažný vplyv na zdravie a životné prostredie. Medzi hlavné zdroje znečistenia ovzdušia patria rezidenčné spaľovanie tuhých palív a emisie z poľnohospodárstva a dopravy. Iba 1 % hrubej domácej spotreby energie je pokryté z nízkouhlíkových obnoviteľných zdrojov energie a vysoko znečisťujúca biomasa predstavuje približne 10 %. Počet solárnych zariadení sa z nízkej počiatočnej úrovne rýchlo zvyšuje. V súlade so svojím národným energetickým a klimatickým plánom a dlhodobým cieľom klimatickej neutrality plánuje Maďarsko viac využívať obnoviteľné zdroje energie, najmä slnečnú energiu. V súčasnej ekonomickej situácii môže energetická politika vytvárať zelený rast a prispievať k hospodárskemu oživeniu. Až do vypuknutia pandémie ochorenia COVID-19 sa čoraz väčším problémom stávala preťaženosť ciest, ktorá mala nepriaznivé ekonomické účinky a zvyšovala emisie skleníkových plynov a znečistenie ovzdušia. Širšie príležitosti na teleprácu a atraktívnejšie systémy verejnej dopravy by takisto pomohli prispieť k zmierneniu vplyvu dopravy na životné prostredie. Obehové hospodárstvo sa stále nachádza v počiatočnej fáze, recyklácia komunálneho odpadu je nedostatočne rozvinutá a hospodárske nástroje neposkytujú dostatočné stimuly. Hlavnou metódou nakladania s odpadom zostáva skládkovanie. Kvalita a dodávky vody naďalej vyvolávajú obavy. Digitálne zručnosti Maďarov a využívanie digitálnych technológií podnikmi a verejnými službami zostávajú pod priemerom Únii. Malo by sa pokračovať v úsilí o zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Maďarsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Maďarsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(26)

Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V maďarskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú investície potrebné na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Tie spolu s investíciami súvisiacimi s digitálnou a zelenou transformáciou umožnia, aby sa po tom, ako krajina prekoná krízu, zvýšila udržateľnosť a odolnosť maďarského hospodárstva. V súčasnosti je energetická efektívnosť v sektore bývania nízka, čo prispieva aj k znečisteniu ovzdušia. Pretrvávajúce porušovanie noriem kvality ovzdušia má závažný vplyv na zdravie a životné prostredie. Medzi hlavné zdroje znečistenia ovzdušia patria rezidenčné spaľovanie tuhých palív a emisie z poľnohospodárstva a dopravy. Iba 1 % hrubej domácej spotreby energie je pokryté z nízkouhlíkových obnoviteľných zdrojov energie a vysoko znečisťujúca biomasa predstavuje približne 10 %. Počet solárnych zariadení sa z nízkej počiatočnej úrovne rýchlo zvyšuje. V súlade so svojím národným energetickým a klimatickým plánom a dlhodobým cieľom klimatickej neutrality plánuje Maďarsko viac využívať obnoviteľné zdroje energie, najmä slnečnú energiu. V súčasnej ekonomickej situácii môže energetická politika vytvárať zelený rast a prispievať k hospodárskemu oživeniu. Až do vypuknutia pandémie ochorenia COVID-19 sa čoraz väčším problémom stávala preťaženosť ciest, ktorá mala nepriaznivé ekonomické účinky a zvyšovala emisie skleníkových plynov a znečistenie ovzdušia. Širšie príležitosti na teleprácu a atraktívnejšie systémy verejnej dopravy by takisto pomohli prispieť k zmierneniu vplyvu dopravy na životné prostredie. Obehové hospodárstvo sa stále nachádza v počiatočnej fáze, recyklácia komunálneho odpadu je nedostatočne rozvinutá a hospodárske nástroje neposkytujú dostatočné stimuly. Hlavnou metódou nakladania s odpadom zostáva skládkovanie. Kvalita a dodávky vody naďalej vyvolávajú obavy. Digitálne zručnosti Maďarov a využívanie digitálnych technológií podnikmi a verejnými službami zostávajú pod priemerom Únii. Malo by sa pokračovať v úsilí o zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Maďarsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Maďarsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (27) | Trvanie stavu ohrozenia vyhláseného 11. marca 2020 nie je vopred stanovené a vláda má diskrečnú právomoc rozhodnúť o jeho zachovaní alebo ukončení. Konkrétne opatrenia prijaté vládou budú trvať až do ukončenia stavu ohrozenia. Maďarský parlament 30. marca 2020 prijal nový zákon, ktorý vláde umožňuje dekrétom zrušiť akýkoľvek zákon. Zdá sa, že udelené mimoriadne právomoci sú rozsiahlejšie ako v iných členských štátoch vzhľadom na kombinovaný účinok široko vymedzených právomocí a neexistencie jasného časového rámca. Niektoré mimoriadne opatrenia prijaté na základe týchto právomocí vyvolávajú pochybnosti o ich nevyhnutnosti a primeranosti a narúšajú podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného prostredia. Tieto opatrenia zahŕňajú možnosť výnimiek z pracovného práva, vyslanie vojenských styčných dôstojníkov do strategických spoločností a zavedenie štátneho dohľadu nad spoločnosťou kótovanou na burze. Vláda 26. mája 2020 predložila v maďarskom parlamente návrh zákona, ktorým by sa vláda vyzvala, aby ukončila stav ohrozenia, a ktorým by sa na konci stavu ohrozenia zrušil zákon z 30. marca 2020. Podľa základného zákona je rozhodnutie o ukončení stavu ohrozenia naďalej výsadným právom vlády. Zásadný význam pre zaistenie účinnej kontroly nad dotknutými mimoriadnymi opatreniami by malo aj posilnenie nezávislosti súdov. |
| --- | --- |

(27)

Trvanie stavu ohrozenia vyhláseného 11. marca 2020 nie je vopred stanovené a vláda má diskrečnú právomoc rozhodnúť o jeho zachovaní alebo ukončení. Konkrétne opatrenia prijaté vládou budú trvať až do ukončenia stavu ohrozenia. Maďarský parlament 30. marca 2020 prijal nový zákon, ktorý vláde umožňuje dekrétom zrušiť akýkoľvek zákon. Zdá sa, že udelené mimoriadne právomoci sú rozsiahlejšie ako v iných členských štátoch vzhľadom na kombinovaný účinok široko vymedzených právomocí a neexistencie jasného časového rámca. Niektoré mimoriadne opatrenia prijaté na základe týchto právomocí vyvolávajú pochybnosti o ich nevyhnutnosti a primeranosti a narúšajú podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného prostredia. Tieto opatrenia zahŕňajú možnosť výnimiek z pracovného práva, vyslanie vojenských styčných dôstojníkov do strategických spoločností a zavedenie štátneho dohľadu nad spoločnosťou kótovanou na burze. Vláda 26. mája 2020 predložila v maďarskom parlamente návrh zákona, ktorým by sa vláda vyzvala, aby ukončila stav ohrozenia, a ktorým by sa na konci stavu ohrozenia zrušil zákon z 30. marca 2020. Podľa základného zákona je rozhodnutie o ukončení stavu ohrozenia naďalej výsadným právom vlády. Zásadný význam pre zaistenie účinnej kontroly nad dotknutými mimoriadnymi opatreniami by malo aj posilnenie nezávislosti súdov.

| (28) | Účasť sociálnych partnerov na politických iniciatívach a ich vykonávaní bola v posledných rokoch nedostatočná, čo oslabilo kvalitu tvorby politík a znížilo jej predvídateľnosť a zvýšilo pravdepodobnosť výskytu politických chýb. Konzultácie a posúdenia vplyvu sa opakovane obchádzali uplatňovaním mimoriadnych legislatívnych postupov, ako sú poslanecké návrhy zákonov a skrátené legislatívne konania. Zapojenie zainteresovaných strán sa oslabilo ešte viac počas súčasného systému vládnutia prostredníctvom vládnych dekrétov, a to najmä vzhľadom na dekrét vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce. |
| --- | --- |

(28)

Účasť sociálnych partnerov na politických iniciatívach a ich vykonávaní bola v posledných rokoch nedostatočná, čo oslabilo kvalitu tvorby politík a znížilo jej predvídateľnosť a zvýšilo pravdepodobnosť výskytu politických chýb. Konzultácie a posúdenia vplyvu sa opakovane obchádzali uplatňovaním mimoriadnych legislatívnych postupov, ako sú poslanecké návrhy zákonov a skrátené legislatívne konania. Zapojenie zainteresovaných strán sa oslabilo ešte viac počas súčasného systému vládnutia prostredníctvom vládnych dekrétov, a to najmä vzhľadom na dekrét vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce.

| (29) | Výrazným problémom v oblasti verejného obstarávania je naďalej nedostatočná hospodárska súťaž, keďže širšie otvorenie sa hospodárskej súťaži je kľúčom k zvládnutiu tejto krízy, k oživeniu sektora malých podnikov a k obnoveniu fungovania hospodárstva. Napriek novým legislatívnym zmenám a digitalizácii verejného obstarávania sa takmer polovica všetkých verejných zákaziek zadáva v rámci verejného obstarávania s jednou ponukou. Vysoký počet obstarávaní s jedinou ponukou oslabuje účinnosť systému verejného obstarávania. Profesionalizácia verejného obstarávania by mohla pomôcť zlepšiť súlad s pravidlami Únie a umožniť strategické obstarávanie. Audity Komisie týkajúce sa verejného obstarávania v súvislosti s projektmi spolufinancovanými z prostriedkov Únie, ktoré boli vykonané v posledných rokoch, odhalili systémové nedostatky a poukázali na slabé miesta v systéme kontroly verejného obstarávania. V roku 2019 Komisia z dôvodu týchto nedostatkov uložila Maďarsku finančné opravy vo výške približne 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(29)

Výrazným problémom v oblasti verejného obstarávania je naďalej nedostatočná hospodárska súťaž, keďže širšie otvorenie sa hospodárskej súťaži je kľúčom k zvládnutiu tejto krízy, k oživeniu sektora malých podnikov a k obnoveniu fungovania hospodárstva. Napriek novým legislatívnym zmenám a digitalizácii verejného obstarávania sa takmer polovica všetkých verejných zákaziek zadáva v rámci verejného obstarávania s jednou ponukou. Vysoký počet obstarávaní s jedinou ponukou oslabuje účinnosť systému verejného obstarávania. Profesionalizácia verejného obstarávania by mohla pomôcť zlepšiť súlad s pravidlami Únie a umožniť strategické obstarávanie. Audity Komisie týkajúce sa verejného obstarávania v súvislosti s projektmi spolufinancovanými z prostriedkov Únie, ktoré boli vykonané v posledných rokoch, odhalili systémové nedostatky a poukázali na slabé miesta v systéme kontroly verejného obstarávania. V roku 2019 Komisia z dôvodu týchto nedostatkov uložila Maďarsku finančné opravy vo výške približne 1 miliardy EUR.

| (30) | Riešenie otázky agresívneho daňového plánovania je kľúčovým predpokladom zvýšenia efektívnosti a spravodlivosti daňových systémov. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Maďarsko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale to, že v Maďarsku chýbajú zrážkové dane z príjmov odchádzajúcich do daňových rajov, by mohlo predstavovať únikovú trasu, ktorá ziskom umožní opustiť Úniu bez zaplatenia spravodlivého podielu na daniach. Zatiaľ čo odchádzajúce peňažné toky, ako sú licenčné poplatky, úroky a dividendy smerujúce do daňových rajov, boli v rokoch 2013 – 2017 pomerne nízke, Maďarsko zaznamenáva nestály a pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu cez účelovo vytvorené subjekty, čo naznačuje potenciálnu zraniteľnosť voči praktikám agresívneho daňového plánovania. |
| --- | --- |

(30)

Riešenie otázky agresívneho daňového plánovania je kľúčovým predpokladom zvýšenia efektívnosti a spravodlivosti daňových systémov. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Maďarsko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale to, že v Maďarsku chýbajú zrážkové dane z príjmov odchádzajúcich do daňových rajov, by mohlo predstavovať únikovú trasu, ktorá ziskom umožní opustiť Úniu bez zaplatenia spravodlivého podielu na daniach. Zatiaľ čo odchádzajúce peňažné toky, ako sú licenčné poplatky, úroky a dividendy smerujúce do daňových rajov, boli v rokoch 2013 – 2017 pomerne nízke, Maďarsko zaznamenáva nestály a pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu cez účelovo vytvorené subjekty, čo naznačuje potenciálnu zraniteľnosť voči praktikám agresívneho daňového plánovania.

| (31) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(31)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (32) | Korupcia, prístup k verejným informáciám a sloboda médií vyvolávali obavy už pred krízou. Počas stavu ohrozenia sú tieto oblasti vystavené hrozbe zhoršenia situácie ešte viac, keďže kontrolné mechanizmy sú oslabené. Zdá sa, že vyšetrovanie a stíhanie trestných činov je v Maďarsku menej účinné než v iných členských štátoch. Neprijímajú sa systematické rozhodné kroky na stíhanie korupcie na vysokých miestach. Obavy naďalej vyvoláva zodpovednosť za rozhodnutia o ukončení vyšetrovania, pretože neexistujú žiadne účinné prostriedky nápravy proti rozhodnutiam prokuratúry o zastavení stíhania údajnej trestnej činnosti. Obmedzovanie prístupu k informáciám naďalej bráni boju proti korupcii. Odrádzajúce postupy pri prístupe k verejným informáciám môžu odradiť občanov a mimovládne organizácie od uplatňovania ich ústavných práv. |
| --- | --- |

(32)

Korupcia, prístup k verejným informáciám a sloboda médií vyvolávali obavy už pred krízou. Počas stavu ohrozenia sú tieto oblasti vystavené hrozbe zhoršenia situácie ešte viac, keďže kontrolné mechanizmy sú oslabené. Zdá sa, že vyšetrovanie a stíhanie trestných činov je v Maďarsku menej účinné než v iných členských štátoch. Neprijímajú sa systematické rozhodné kroky na stíhanie korupcie na vysokých miestach. Obavy naďalej vyvoláva zodpovednosť za rozhodnutia o ukončení vyšetrovania, pretože neexistujú žiadne účinné prostriedky nápravy proti rozhodnutiam prokuratúry o zastavení stíhania údajnej trestnej činnosti. Obmedzovanie prístupu k informáciám naďalej bráni boju proti korupcii. Odrádzajúce postupy pri prístupe k verejným informáciám môžu odradiť občanov a mimovládne organizácie od uplatňovania ich ústavných práv.

| (33) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Maďarsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(33)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Maďarsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (34) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(34)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (35) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (11) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(35)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (11) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Riešiť nedostatok zdravotníckych pracovníkov a zabezpečiť primerané dodávky kritických medicínskych produktov a primeranú infraštruktúru s cieľom zvýšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Zlepšiť prístup ku kvalitným službám preventívnej a primárnej zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | chrániť zamestnanosť prostredníctvom posilnených režimov skráteného pracovného času a účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a predĺžiť obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti. Zlepšiť primeranosť sociálnej pomoci a zabezpečiť prístup k základným službám a kvalitnému vzdelávaniu pre všetkých; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabezpečiť podporu na zaistenie likvidity pre MSP. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, vodné a odpadové hospodárstvo, výskum a inovácie a digitálnu infraštruktúru škôl; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zabezpečiť, aby všetky núdzové opatrenia boli striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami a aby nenarúšali podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného rámca. Zaistiť účinné zapojenie sociálnych partnerov a zainteresovaných strán do procesu tvorby politík. Zlepšiť hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania; |
| --- | --- |

4.

| 5. | posilniť daňový systém, aby lepšie odolával riziku agresívneho daňového plánovania. |
| --- | --- |

5.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 101.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z príjmov fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 210, 21.6.2019, s. 4).

8

(9)  Ú. v. EÚ L 329, 19.12.2019, s. 91.

9

(10)  Odporúčanie Rady z 5. decembra 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 420, 13.12.2019, s. 1).

10

(11)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/116

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020

(2020/C 282/18)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Malte na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Malte na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Malte sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využila na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Malte sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využila na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Malta predložila 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 2. mája 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(9)

Malta predložila 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 2. mája 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (10) | Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(10)

Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (11) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,6 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 43,1 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 54,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,6 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 43,1 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 54,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (12) | Malta prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria mzdové doplatky pre postihnuté odvetvia, zvýšenie kapacity sektora zdravotnej starostlivosti a sociálne opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19. Malta okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. V programe stability na rok 2020 sa odhaduje, že štátne záruky umožnia bankám zaistiť portfólio nových podnikových úverov pákovým efektom až do výšky 6,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú záruky za úvery. V programe stability na rok 2020 sú potvrdené aj predtým ohlásené odklady dane v prípade daní z príjmu fyzických a právnických osôb, dane z pridanej hodnoty a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Malta prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(12)

Malta prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria mzdové doplatky pre postihnuté odvetvia, zvýšenie kapacity sektora zdravotnej starostlivosti a sociálne opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19. Malta okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. V programe stability na rok 2020 sa odhaduje, že štátne záruky umožnia bankám zaistiť portfólio nových podnikových úverov pákovým efektom až do výšky 6,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú záruky za úvery. V programe stability na rok 2020 sú potvrdené aj predtým ohlásené odklady dane v prípade daní z príjmu fyzických a právnických osôb, dane z pridanej hodnoty a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Malta prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (13) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Malty v roku 2020 na úrovni –6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(13)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Malty v roku 2020 na úrovni –6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (14) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Malta plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(14)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Malta plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (15) | V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 realizovala Malta opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu prostredníctvom účinnej zdravotníckej komunikačnej kampane, zavedenia fyzickej izolácie a karanténnych opatrení, monitorovania a vysokej miery testovania a sledovania kontaktov. Maltské orgány zároveň pracujú aj na zvyšovaní kapacít nemocníc vrátane kapacít jednotiek intenzívnej starostlivosti. Priame obstarávanie osobných ochranných prostriedkov (OOP) sa uskutočňuje na celoštátnej úrovni. Malta sa zároveň pridala k spoločnému verejnému obstarávaniu Únie v oblasti OOP, laboratórnych reaktantov, testov a ventilátorov. Pokiaľ ide o lieky a účinné látky, Malta aktívne monitoruje situáciu s cieľom identifikovať a predvídať akýkoľvek ich možný nedostatok a prijať okamžité nápravné opatrenia, najmä v prípade uzavretia hraníc tých krajín, ktoré obvykle tieto lieky alebo účinné látky dodávajú. Dňa 12. mája 2020 Komisia schválila program podpory investícií vo výške 11,5 milióna EUR, z ktorého sa má podporiť produkcia výrobkov súvisiacich s ochorením COVID-19 vrátane zdravotníckych výrobkov, ako sú vakcíny, nemocničné a zdravotnícke vybavenie vrátane ventilátorov a ochranné odevy a zariadenia. Zároveň došlo aj k účinnému premiestňovaniu a preškoleniu zdravotníckeho personálu. Odborníci v oblasti verejného zdravia, ktorí pracovali na rôznych pozíciách v regulačných orgánoch a na ministerstvách, boli v plnom rozsahu premiestnení a nasadení na pomoc pri zvládaní pandémie. |
| --- | --- |

(15)

V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 realizovala Malta opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu prostredníctvom účinnej zdravotníckej komunikačnej kampane, zavedenia fyzickej izolácie a karanténnych opatrení, monitorovania a vysokej miery testovania a sledovania kontaktov. Maltské orgány zároveň pracujú aj na zvyšovaní kapacít nemocníc vrátane kapacít jednotiek intenzívnej starostlivosti. Priame obstarávanie osobných ochranných prostriedkov (OOP) sa uskutočňuje na celoštátnej úrovni. Malta sa zároveň pridala k spoločnému verejnému obstarávaniu Únie v oblasti OOP, laboratórnych reaktantov, testov a ventilátorov. Pokiaľ ide o lieky a účinné látky, Malta aktívne monitoruje situáciu s cieľom identifikovať a predvídať akýkoľvek ich možný nedostatok a prijať okamžité nápravné opatrenia, najmä v prípade uzavretia hraníc tých krajín, ktoré obvykle tieto lieky alebo účinné látky dodávajú. Dňa 12. mája 2020 Komisia schválila program podpory investícií vo výške 11,5 milióna EUR, z ktorého sa má podporiť produkcia výrobkov súvisiacich s ochorením COVID-19 vrátane zdravotníckych výrobkov, ako sú vakcíny, nemocničné a zdravotnícke vybavenie vrátane ventilátorov a ochranné odevy a zariadenia. Zároveň došlo aj k účinnému premiestňovaniu a preškoleniu zdravotníckeho personálu. Odborníci v oblasti verejného zdravia, ktorí pracovali na rôznych pozíciách v regulačných orgánoch a na ministerstvách, boli v plnom rozsahu premiestnení a nasadení na pomoc pri zvládaní pandémie.

| (16) | Maltská vláda podporila podniky finančnou podporou na účely telepráce a dotáciami pre pracovníkov, ktorí sú v povinnej karanténe. Vláda podnikom vrátane samostatne zárobkovo činných osôb poskytla aj záruky a možnosť odkladu dane. Zamestnanci pracujúci na plný úväzok v podnikoch pôsobiacich v odvetviach, ako je maloobchod, veľkoobchod, cestovný ruch a pohostinstvo, ktoré v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 utrpeli dramatické straty, alebo v odvetviach, ktoré museli na príkaz štátneho tajomníka pre verejné zdravie dočasne pozastaviť činnosť, budú mať každý týždeň nárok na pomoc až do výšky päťdňového platu, a to na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Zamestnanci v menej postihnutých odvetviach majú nárok na plat za jeden až dva dni týždenne na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Vláda zároveň ohlásila aj podporu pre osoby so zdravotným postihnutím, rodiny s deťmi, v ktorých sú obaja rodičia zamestnaní a ani jeden nemôže pracovať na diaľku, pracovníkov, ktorí v dôsledku súčasnej krízy prišli o zamestnanie, a nezamestnané osoby žijúce v prenájme. Vláda napokon zafinancuje až 2,5 percentuálneho bodu úrokových sadzieb pri bankových úveroch, ktoré si zoberú podniky zasiahnuté pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(16)

Maltská vláda podporila podniky finančnou podporou na účely telepráce a dotáciami pre pracovníkov, ktorí sú v povinnej karanténe. Vláda podnikom vrátane samostatne zárobkovo činných osôb poskytla aj záruky a možnosť odkladu dane. Zamestnanci pracujúci na plný úväzok v podnikoch pôsobiacich v odvetviach, ako je maloobchod, veľkoobchod, cestovný ruch a pohostinstvo, ktoré v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 utrpeli dramatické straty, alebo v odvetviach, ktoré museli na príkaz štátneho tajomníka pre verejné zdravie dočasne pozastaviť činnosť, budú mať každý týždeň nárok na pomoc až do výšky päťdňového platu, a to na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Zamestnanci v menej postihnutých odvetviach majú nárok na plat za jeden až dva dni týždenne na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Vláda zároveň ohlásila aj podporu pre osoby so zdravotným postihnutím, rodiny s deťmi, v ktorých sú obaja rodičia zamestnaní a ani jeden nemôže pracovať na diaľku, pracovníkov, ktorí v dôsledku súčasnej krízy prišli o zamestnanie, a nezamestnané osoby žijúce v prenájme. Vláda napokon zafinancuje až 2,5 percentuálneho bodu úrokových sadzieb pri bankových úveroch, ktoré si zoberú podniky zasiahnuté pandémiou ochorenia COVID-19.

| (17) | Maltský systém zdravotnej starostlivosti prináša dobré zdravotné výsledky. Pandémia ochorenia COVID-19 však vyvinula na maltský systém verejného zdravotníctva bezprecedentný tlak. Na zlepšenie jeho odolnosti by bolo treba vyvinúť úsilie zamerané na budovanie kapacity zdravotníctva účinne reagovať na pandemické krízy, ako je napríklad COVID-19. Osobitné monitorovanie si vyžadujú tieto oblasti: a) čoraz vyššia miera spoliehania sa na zdravotné sestry zo zahraničia v akútnej a dlhodobej starostlivosti a na starších súkromných všeobecných lekárov; b) problémy so sprístupňovaním nových a inovačných liekov; c) vysoké hotovostné výdavky na primárnu a ambulantnú starostlivosť a niektoré lieky; a d) čakacie zoznamy na špecializované služby ambulantnej starostlivosti, ktoré sú stále dlhé a v poslednom čase sa predlžujú. Kľúčovou prioritou zostáva aj presmerovanie poskytovania služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

(17)

Maltský systém zdravotnej starostlivosti prináša dobré zdravotné výsledky. Pandémia ochorenia COVID-19 však vyvinula na maltský systém verejného zdravotníctva bezprecedentný tlak. Na zlepšenie jeho odolnosti by bolo treba vyvinúť úsilie zamerané na budovanie kapacity zdravotníctva účinne reagovať na pandemické krízy, ako je napríklad COVID-19. Osobitné monitorovanie si vyžadujú tieto oblasti: a) čoraz vyššia miera spoliehania sa na zdravotné sestry zo zahraničia v akútnej a dlhodobej starostlivosti a na starších súkromných všeobecných lekárov; b) problémy so sprístupňovaním nových a inovačných liekov; c) vysoké hotovostné výdavky na primárnu a ambulantnú starostlivosť a niektoré lieky; a d) čakacie zoznamy na špecializované služby ambulantnej starostlivosti, ktoré sú stále dlhé a v poslednom čase sa predlžujú. Kľúčovou prioritou zostáva aj presmerovanie poskytovania služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť.

| (18) | Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,4 %. V snahe zmierniť závažné dôsledky krízy na zamestnanosť Malta po konzultácii so sociálnymi partnermi prijala núdzové opatrenia s cieľom zabrániť prepúšťaniu uprednostnením krátkodobej práce. Prijatím režimu skráteného pracovného času na trvalejšom základe by sa zachovali pracovné miesta aj počas prechodu smerom k oživeniu hospodárstva. Kľúčové je zabezpečiť primeranú podporu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a počítať s pravdepodobne dlhým trvaním nezamestnanosti. Maltský systém sociálnej ochrany musí zároveň zabezpečiť, aby sa zahraničným pracovníkom poskytla primeraná podpora pri hľadaní alternatívneho zamestnania, pri udržaní si pracovných povolení, ak je to možné, a pri prístupe k ďalším sociálnym službám. Podiel dospelých s nízkou kvalifikáciou je pomerne vysoký a zhoršuje ho aj vysoký podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou. Súčasná kríza môže v niektorých odvetviach viesť k prehĺbeniu nedostatku zručností a v iných odvetviach k novému vymedzeniu potrebných zručností. V dôsledku toho naberá na dôležitosti mapovanie zručností a rekvalifikácia pracovníkov, najmä pokiaľ ide o digitálne a ekologické zručnosti. Malta dosiahla v poslednom období pokrok v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, no pretrvávajú značné výzvy vrátane vysokého podielu žiakov s nedostatočnou úrovňou základných zručností. |
| --- | --- |

(18)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,4 %. V snahe zmierniť závažné dôsledky krízy na zamestnanosť Malta po konzultácii so sociálnymi partnermi prijala núdzové opatrenia s cieľom zabrániť prepúšťaniu uprednostnením krátkodobej práce. Prijatím režimu skráteného pracovného času na trvalejšom základe by sa zachovali pracovné miesta aj počas prechodu smerom k oživeniu hospodárstva. Kľúčové je zabezpečiť primeranú podporu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a počítať s pravdepodobne dlhým trvaním nezamestnanosti. Maltský systém sociálnej ochrany musí zároveň zabezpečiť, aby sa zahraničným pracovníkom poskytla primeraná podpora pri hľadaní alternatívneho zamestnania, pri udržaní si pracovných povolení, ak je to možné, a pri prístupe k ďalším sociálnym službám. Podiel dospelých s nízkou kvalifikáciou je pomerne vysoký a zhoršuje ho aj vysoký podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou. Súčasná kríza môže v niektorých odvetviach viesť k prehĺbeniu nedostatku zručností a v iných odvetviach k novému vymedzeniu potrebných zručností. V dôsledku toho naberá na dôležitosti mapovanie zručností a rekvalifikácia pracovníkov, najmä pokiaľ ide o digitálne a ekologické zručnosti. Malta dosiahla v poslednom období pokrok v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, no pretrvávajú značné výzvy vrátane vysokého podielu žiakov s nedostatočnou úrovňou základných zručností.

| (19) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 spôsobila, že na Malte sa začalo za naliehavú prioritu považovať urýchlené poskytnutie podpory likvidity podnikom. Veľký význam má zabezpečenie nepretržitého toku úverov a prístupu k financovaniu, a to najmä pre malé a stredné podniky v najviac postihnutých odvetviach. Významnú úlohu pri účinnom vykonávaní opatrení na podporu likvidity zohráva bankový systém, a to poskytovaním úverov a nasmerovaním verejných záruk, čím prekonáva konzervatívny prístup k poskytovaniu úverov v praxi, ktorý bol pozorovaný pred krízou. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(19)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 spôsobila, že na Malte sa začalo za naliehavú prioritu považovať urýchlené poskytnutie podpory likvidity podnikom. Veľký význam má zabezpečenie nepretržitého toku úverov a prístupu k financovaniu, a to najmä pre malé a stredné podniky v najviac postihnutých odvetviach. Významnú úlohu pri účinnom vykonávaní opatrení na podporu likvidity zohráva bankový systém, a to poskytovaním úverov a nasmerovaním verejných záruk, čím prekonáva konzervatívny prístup k poskytovaniu úverov v praxi, ktorý bol pozorovaný pred krízou. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

| (20) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu oživenia sú príležitosťou nasmerovať maltské hospodárstvo udržateľnejším smerom. Transformácia Malty na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle súkromné aj verejné investície, a to počas dlhšieho časového obdobia. Investície na zníženie emisií skleníkových plynov, opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne krajiny, a na riešenie ďalších negatívnych environmentálnych externalít, najmä v sektoroch ako stavebníctvo a doprava, môžu pomôcť dosiahnuť dvojitý cieľ, ktorým je oživenie hospodárstva a udržateľnosť. Podpora obnovy existujúceho fondu budov a cielených programov odbornej prípravy pomôže zlepšiť energetickú hospodárnosť budov. Realizáciou ďalších investícií do udržateľnej dopravy sa môžu zabezpečiť reálne alternatívy k využívaniu osobných automobilov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Malte pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je uvedené v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Malte umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu oživenia sú príležitosťou nasmerovať maltské hospodárstvo udržateľnejším smerom. Transformácia Malty na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle súkromné aj verejné investície, a to počas dlhšieho časového obdobia. Investície na zníženie emisií skleníkových plynov, opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne krajiny, a na riešenie ďalších negatívnych environmentálnych externalít, najmä v sektoroch ako stavebníctvo a doprava, môžu pomôcť dosiahnuť dvojitý cieľ, ktorým je oživenie hospodárstva a udržateľnosť. Podpora obnovy existujúceho fondu budov a cielených programov odbornej prípravy pomôže zlepšiť energetickú hospodárnosť budov. Realizáciou ďalších investícií do udržateľnej dopravy sa môžu zabezpečiť reálne alternatívy k využívaniu osobných automobilov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Malte pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je uvedené v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Malte umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (21) | Ak sa bude klásť väčší dôraz na výskum a inovácie a ak sa tieto aspekty lepšie začlenia do podnikateľského prostredia, podporí sa tým udržateľnosť vedomostného ekonomického modelu Malty. Malta pre svojich občanov a podniky vyvinula služby elektronickej verejnej správy vrátane viacerých mobilných aplikácií. Miera ich využívania verejnosťou je však naďalej nízka. S cieľom uľahčiť digitálnu transformáciu hospodárstva je nevyhnutné nabádať občanov a podniky k tomu, aby využívali digitálne verejné služby. |
| --- | --- |

(21)

Ak sa bude klásť väčší dôraz na výskum a inovácie a ak sa tieto aspekty lepšie začlenia do podnikateľského prostredia, podporí sa tým udržateľnosť vedomostného ekonomického modelu Malty. Malta pre svojich občanov a podniky vyvinula služby elektronickej verejnej správy vrátane viacerých mobilných aplikácií. Miera ich využívania verejnosťou je však naďalej nízka. S cieľom uľahčiť digitálnu transformáciu hospodárstva je nevyhnutné nabádať občanov a podniky k tomu, aby využívali digitálne verejné služby.

| (22) | Prechod Malty na medzinárodne orientovaný sektor služieb a jej špecializácia na diaľkové hry, virtuálne aktíva a systémy občianstva a pobytu – hoci prispievajú k hospodárskemu rastu – spôsobujú, že krajina je náchylná na riziko prania špinavých peňazí, ktoré sa ešte musí zmierniť. V snahe predchádzať týmto rizikám a bojovať s nimi boli prijaté kroky na posilnenie úlohy orgánu dohľadu nad oblasťou boja proti praniu špinavých peňazí (AML). Posilnená bola aj spolupráca s ďalšími príslušnými orgánmi. Znepokojenie však vyvoláva prax maltského úradu pre finančné služby interne najímať na úlohy dohľadu súkromné konzultačné služby. Problematické zostávajú aj nedostatky pri vyšetrovaní a stíhaní prípadov prania špinavých peňazí. Celkový rámec správy vecí verejných by posilnilo, ak by sa zlepšil vnútroštátny dohľad nad medzinárodne orientovanými finančnými podnikmi, ktoré na Malte dostali licenciu. V odvetví poisťovníctva je zásadne dôležitá spolupráca medzi vnútroštátnymi a zahraničnými orgánmi dohľadu. Zároveň existuje priestor na zlepšenie v oblasti dohľadu nad pobočkami bánk z tretích krajín, ako aj na zlepšenie v prístupe zameranom na riziká a v oceňovaní primeranosti riadenia rizík v prípade bankových inštitúcií. |
| --- | --- |

(22)

Prechod Malty na medzinárodne orientovaný sektor služieb a jej špecializácia na diaľkové hry, virtuálne aktíva a systémy občianstva a pobytu – hoci prispievajú k hospodárskemu rastu – spôsobujú, že krajina je náchylná na riziko prania špinavých peňazí, ktoré sa ešte musí zmierniť. V snahe predchádzať týmto rizikám a bojovať s nimi boli prijaté kroky na posilnenie úlohy orgánu dohľadu nad oblasťou boja proti praniu špinavých peňazí (AML). Posilnená bola aj spolupráca s ďalšími príslušnými orgánmi. Znepokojenie však vyvoláva prax maltského úradu pre finančné služby interne najímať na úlohy dohľadu súkromné konzultačné služby. Problematické zostávajú aj nedostatky pri vyšetrovaní a stíhaní prípadov prania špinavých peňazí. Celkový rámec správy vecí verejných by posilnilo, ak by sa zlepšil vnútroštátny dohľad nad medzinárodne orientovanými finančnými podnikmi, ktoré na Malte dostali licenciu. V odvetví poisťovníctva je zásadne dôležitá spolupráca medzi vnútroštátnymi a zahraničnými orgánmi dohľadu. Zároveň existuje priestor na zlepšenie v oblasti dohľadu nad pobočkami bánk z tretích krajín, ako aj na zlepšenie v prístupe zameranom na riziká a v oceňovaní primeranosti riadenia rizík v prípade bankových inštitúcií.

| (23) | Pre zvýšenie efektívnosti a spravodlivosti daňových systémov má naďalej kľúčový význam boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Malta podnikla kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonala predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, no zaobchádzanie s rezidentnými spoločnosťami s daňovým sídlom mimo krajiny, ako aj systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré ani nevyžadujú, aby osoba mala na Malte pobyt na daňové účely, predstavujú v prípade spoločností aj jednotlivcov riziko dvojitého nezdanenia. |
| --- | --- |

(23)

Pre zvýšenie efektívnosti a spravodlivosti daňových systémov má naďalej kľúčový význam boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Malta podnikla kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonala predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, no zaobchádzanie s rezidentnými spoločnosťami s daňovým sídlom mimo krajiny, ako aj systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré ani nevyžadujú, aby osoba mala na Malte pobyt na daňové účely, predstavujú v prípade spoločností aj jednotlivcov riziko dvojitého nezdanenia.

| (24) | Malta zároveň čelí výzvam súvisiacim s posilnením svojej inštitucionálnej kapacity bojovať proti korupcii. Malta ohlásila reformy zamerané na posilnenie vyšetrovania a stíhania korupcie, pričom prebiehajú konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami – najmä s Benátskou komisiou – o reforme súdnictva. Na dokončenie všetkých týchto reforiem a ich zavedenie do praxe je potrebné prijať konkrétne opatrenia. |
| --- | --- |

(24)

Malta zároveň čelí výzvam súvisiacim s posilnením svojej inštitucionálnej kapacity bojovať proti korupcii. Malta ohlásila reformy zamerané na posilnenie vyšetrovania a stíhania korupcie, pričom prebiehajú konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami – najmä s Benátskou komisiou – o reforme súdnictva. Na dokončenie všetkých týchto reforiem a ich zavedenie do praxe je potrebné prijať konkrétne opatrenia.

| (25) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(25)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (26) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Malta k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(26)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Malta k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (27) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Malta ako členský štát, ktorého menou je euro, by mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(27)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Malta ako členský štát, ktorého menou je euro, by mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (28) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(28)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (29) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(29)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2020 a 2021 prijala opatrenia s cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a primárnu zdravotnú starostlivosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konsolidovať režimy skráteného pracovného času a zabezpečiť primeranosť ochrany v nezamestnanosti pre všetkých pracovníkov. Zvýšiť kvalitu a inkluzívnosť vzdelávania a rozvoja zručností; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity pre dotknuté podniky vrátane samostatne zárobkovo činných osôb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, nakladanie s odpadom, výskum a inovácie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dokončiť reformy zamerané na súčasné nedostatky v oblasti inštitucionálnych kapacít a správy vecí verejných s cieľom posilniť nezávislosť súdnictva. Pokračovať v úsilí zameranom na náležité posúdenie a zmiernenie rizík v oblasti prania špinavých peňazí a zabezpečiť účinné presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí. Zintenzívniť opatrenia na odstránenie prvkov daňového systému, ktoré jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčujú agresívne daňové plánovanie. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 107.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/122

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020

(2020/C 282/19)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Holandsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zdrojom nerovnováh s cezhraničným presahom je najmä vysoký objem súkromného dlhu a veľký prebytok bežného účtu. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Holandsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zdrojom nerovnováh s cezhraničným presahom je najmä vysoký objem súkromného dlhu a veľký prebytok bežného účtu.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Holandsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Holandsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Holandsko predložilo 28. apríla 2020 národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(9)

Holandsko predložilo 28. apríla 2020 národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (10) | Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(10)

Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo.

| (11) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2020. V roku 2023 sa predpokladá pokles prebytku na 0,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 48,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho ďalšie zníženie na úroveň 46,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa však už nezdá reálny a v programe stability na rok 2020 sa nezohľadňuje značný počet opatrení, ktoré Holandsko oznámilo ako reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19. Jarné rozpočtové memorandum (7) obsahuje aktualizáciu rozpočtových prognóz. Na základe jarného rozpočtového memoranda sa plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií na deficit vo výške 11,8 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši na 65,2 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(11)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2020. V roku 2023 sa predpokladá pokles prebytku na 0,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 48,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho ďalšie zníženie na úroveň 46,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa však už nezdá reálny a v programe stability na rok 2020 sa nezohľadňuje značný počet opatrení, ktoré Holandsko oznámilo ako reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19. Jarné rozpočtové memorandum (7) obsahuje aktualizáciu rozpočtových prognóz. Na základe jarného rozpočtového memoranda sa plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií na deficit vo výške 11,8 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši na 65,2 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (12) | V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Holandsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 a jarného rozpočtového memoranda predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,7 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre postihnuté odvetvia a podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov. Holandsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu právnických osôb (4,6 % až 5,9 % HDP) a záruky za úvery (1,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Holandsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(12)

V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Holandsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 a jarného rozpočtového memoranda predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,7 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre postihnuté odvetvia a podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov. Holandsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu právnických osôb (4,6 % až 5,9 % HDP) a záruky za úvery (1,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Holandsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (13) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Holandska v roku 2020 na úrovni –6,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,5 % HDP. Rozdiel vo výške 5,5 percentuálneho bodu medzi prognózou jarného rozpočtového memoranda a prognózou Komisie je spôsobený rozdielnym účtovaním odkladov platieb daní (4,6 % až 5,9 % HDP), ktoré v prognóze Komisie z jari 2020 nie sú v roku 2020 zaúčtované ako znižujúce príjmy. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 62,1 % HDP a v roku 2021 úroveň 57,6 % HDP. |
| --- | --- |

(13)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Holandska v roku 2020 na úrovni –6,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,5 % HDP. Rozdiel vo výške 5,5 percentuálneho bodu medzi prognózou jarného rozpočtového memoranda a prognózou Komisie je spôsobený rozdielnym účtovaním odkladov platieb daní (4,6 % až 5,9 % HDP), ktoré v prognóze Komisie z jari 2020 nie sú v roku 2020 zaúčtované ako znižujúce príjmy. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 62,1 % HDP a v roku 2021 úroveň 57,6 % HDP.

| (14) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože sa očakáva, že Holandsko v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(14)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože sa očakáva, že Holandsko v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (15) | Po silnom raste v posledných rokoch spôsobila pandémia ochorenia COVID-19 náhle ukončenie hospodárskeho rastu v Holandsku, ktorý trval šesť po sebe nasledujúcich rokov. Tento rok dôjde k najprudšiemu poklesu holandského hospodárstva v povojnovej histórii krajiny. Očakáva sa, že všetky zložky dopytu, s výnimkou verejnej spotreby, tento rok prudko klesnú, pričom dno prepadu hospodárskej činnosti sa predpokladá v druhom štvrťroku. V roku 2021 sa predpokladá hospodárske oživenie s tempom výrazne nad trendom rastu, v čom sa bude odrážať postupná normalizácia hospodárskej činnosti a oživenie domáceho dopytu a svetového obchodu z nízkej úrovne. Očakáva sa však, že úrovne aktivity zostanú pod úrovňou v roku 2019. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že sa nezamestnanosť v roku 2020 zvýši na úroveň 5,9 %, hlavne v dôsledku povinného zatvorenia podnikov a prudkého celkového poklesu hospodárskej činnosti, ale potom dôjde v roku 2021 k poklesu nezamestnanosti na úroveň 5,3 %. Opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä dočasné núdzové preklenovacie opatrenie pre udržateľnú zamestnanosť a dodatočná podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, by mali pomôcť utlmiť straty zamestnanosti. Očakáva sa však zrýchlenie zhoršovania situácie na trhu práce v nadchádzajúcich mesiacoch, keďže podniky vo veľmi postihnutých odvetviach nevyhnutne znížia počet zamestnancov, a to najmä pracovníkov s pružnými a dočasnými zmluvami. |
| --- | --- |

(15)

Po silnom raste v posledných rokoch spôsobila pandémia ochorenia COVID-19 náhle ukončenie hospodárskeho rastu v Holandsku, ktorý trval šesť po sebe nasledujúcich rokov. Tento rok dôjde k najprudšiemu poklesu holandského hospodárstva v povojnovej histórii krajiny. Očakáva sa, že všetky zložky dopytu, s výnimkou verejnej spotreby, tento rok prudko klesnú, pričom dno prepadu hospodárskej činnosti sa predpokladá v druhom štvrťroku. V roku 2021 sa predpokladá hospodárske oživenie s tempom výrazne nad trendom rastu, v čom sa bude odrážať postupná normalizácia hospodárskej činnosti a oživenie domáceho dopytu a svetového obchodu z nízkej úrovne. Očakáva sa však, že úrovne aktivity zostanú pod úrovňou v roku 2019. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že sa nezamestnanosť v roku 2020 zvýši na úroveň 5,9 %, hlavne v dôsledku povinného zatvorenia podnikov a prudkého celkového poklesu hospodárskej činnosti, ale potom dôjde v roku 2021 k poklesu nezamestnanosti na úroveň 5,3 %. Opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä dočasné núdzové preklenovacie opatrenie pre udržateľnú zamestnanosť a dodatočná podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, by mali pomôcť utlmiť straty zamestnanosti. Očakáva sa však zrýchlenie zhoršovania situácie na trhu práce v nadchádzajúcich mesiacoch, keďže podniky vo veľmi postihnutých odvetviach nevyhnutne znížia počet zamestnancov, a to najmä pracovníkov s pružnými a dočasnými zmluvami.

| (16) | V reakcii na prudké hospodárske otrasy a prepad dopytu v konkrétnych odvetviach vláda prijala komplexný balík núdzových opatrení s cieľom pomôcť zabrániť štrukturálnemu poškodeniu hospodárstva. Táto silná reakcia politiky je zameraná na oblasti najviac postihnuté krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a jej cieľom je ochrana zamestnanosti a kúpnej sily domácností, priama finančná kompenzácia pre ťažko zasiahnuté odvetvia, ako aj odklad platby daní a záruky za úvery na podporu toku úverov do súkromného sektora. Tým by sa malo zabrániť postupnej premene dočasných problémov s likviditou na otázky platobnej neschopnosti. Automatické stabilizátory by okrem toho mali pomôcť zmierniť hĺbku hospodárskeho poklesu. Centrálna banka takisto znížila systémové kapitálové rezervy pre najväčšie banky a odkladá prijatie opatrenia na zavedenie minimálnej rizikovej váhy pre hypotéky, čím sa uvoľní bankový kapitál a umožní bankám výrazne rozšíriť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom. |
| --- | --- |

(16)

V reakcii na prudké hospodárske otrasy a prepad dopytu v konkrétnych odvetviach vláda prijala komplexný balík núdzových opatrení s cieľom pomôcť zabrániť štrukturálnemu poškodeniu hospodárstva. Táto silná reakcia politiky je zameraná na oblasti najviac postihnuté krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a jej cieľom je ochrana zamestnanosti a kúpnej sily domácností, priama finančná kompenzácia pre ťažko zasiahnuté odvetvia, ako aj odklad platby daní a záruky za úvery na podporu toku úverov do súkromného sektora. Tým by sa malo zabrániť postupnej premene dočasných problémov s likviditou na otázky platobnej neschopnosti. Automatické stabilizátory by okrem toho mali pomôcť zmierniť hĺbku hospodárskeho poklesu. Centrálna banka takisto znížila systémové kapitálové rezervy pre najväčšie banky a odkladá prijatie opatrenia na zavedenie minimálnej rizikovej váhy pre hypotéky, čím sa uvoľní bankový kapitál a umožní bankám výrazne rozšíriť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom.

| (17) | Systém zdravotnej starostlivosti dosahuje pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prispievanie k celkovému zdravotnému stavu obyvateľstva a zabezpečenie dostupnosti zdravotníckych služieb. V rámci okamžitej reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 Holandsko zaviedlo kontrolnú stratégiu zahŕňajúcu všeobecné opatrenia v oblasti verejného zdravia a prijalo na mieru šité opatrenia na financovanie zdravotníctva. Vypuknutie pandémie ochorenia COVID-19 však bolo skúškou odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa dostali do popredia už existujúce obavy. Z riešenia existujúcich nedostatkov, najmä pokiaľ ide o zdravotné sestry a oblasť primárnej zdravotnej starostlivosti, by mohla profitovať kvalita pracovnej sily. Celkové riadenie systémov zdravotnej starostlivosti a ich schopnosť zabezpečiť integrované poskytovanie služieb v rámci nepretržitej zdravotnej starostlivosti by sa mohlo zlepšiť ďalším posilnením správy údajov a rozširovaním využívania nástrojov elektronického zdravotníctva. Pandémiou ochorenia COVID-19 sa preto podčiarkla potreba, aby systém zdravotnej starostlivosti pokračoval v zlepšovaní odolnosti a pripravenosti na krízy prostredníctvom riešenia takýchto štrukturálnych výziev. |
| --- | --- |

(17)

Systém zdravotnej starostlivosti dosahuje pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prispievanie k celkovému zdravotnému stavu obyvateľstva a zabezpečenie dostupnosti zdravotníckych služieb. V rámci okamžitej reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 Holandsko zaviedlo kontrolnú stratégiu zahŕňajúcu všeobecné opatrenia v oblasti verejného zdravia a prijalo na mieru šité opatrenia na financovanie zdravotníctva. Vypuknutie pandémie ochorenia COVID-19 však bolo skúškou odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa dostali do popredia už existujúce obavy. Z riešenia existujúcich nedostatkov, najmä pokiaľ ide o zdravotné sestry a oblasť primárnej zdravotnej starostlivosti, by mohla profitovať kvalita pracovnej sily. Celkové riadenie systémov zdravotnej starostlivosti a ich schopnosť zabezpečiť integrované poskytovanie služieb v rámci nepretržitej zdravotnej starostlivosti by sa mohlo zlepšiť ďalším posilnením správy údajov a rozširovaním využívania nástrojov elektronického zdravotníctva. Pandémiou ochorenia COVID-19 sa preto podčiarkla potreba, aby systém zdravotnej starostlivosti pokračoval v zlepšovaní odolnosti a pripravenosti na krízy prostredníctvom riešenia takýchto štrukturálnych výziev.

| (18) | Zatiaľ čo sa v roku 2019 a na začiatku roka 2020 situácia na trhu práce naďalej zlepšovala a dosahovali sa celkovo dobré výsledky, kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k zníženiu hospodárskeho rastu a očakáva sa, že povedie k značnému nárastu nezamestnanosti. Na ochranu pracovných miest a živobytia ľudí a minimalizáciu vplyvu na samostatne zárobkovo činné osoby, malé a stredné podniky (MSP) a veľké spoločnosti sa prijala séria bezprecedentných hospodárskych opatrení. Aby sa zachovala zamestnanosť, zamestnávatelia, ktorí očakávajú, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prídu o minimálne 20 % svojich príjmov, môžu požiadať o príspevok (do 90 percent mzdových nákladov spoločnosti v závislosti od veľkosti straty na obrate), čo im umožní vyplácať mzdy zamestnancom počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa predĺžilo o ďalšie štyri mesiace. Samostatne zárobkovo činné osoby budú môcť využiť zrýchlený postup, ktorý im umožní požiadať o dodatočnú podporu príjmu až do výšky sociálnej minimálnej mzdy, čo im pomôže uhradiť náklady na živobytie počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa rovnako predĺžilo o ďalšie štyri mesiace. |
| --- | --- |

(18)

Zatiaľ čo sa v roku 2019 a na začiatku roka 2020 situácia na trhu práce naďalej zlepšovala a dosahovali sa celkovo dobré výsledky, kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k zníženiu hospodárskeho rastu a očakáva sa, že povedie k značnému nárastu nezamestnanosti. Na ochranu pracovných miest a živobytia ľudí a minimalizáciu vplyvu na samostatne zárobkovo činné osoby, malé a stredné podniky (MSP) a veľké spoločnosti sa prijala séria bezprecedentných hospodárskych opatrení. Aby sa zachovala zamestnanosť, zamestnávatelia, ktorí očakávajú, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prídu o minimálne 20 % svojich príjmov, môžu požiadať o príspevok (do 90 percent mzdových nákladov spoločnosti v závislosti od veľkosti straty na obrate), čo im umožní vyplácať mzdy zamestnancom počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa predĺžilo o ďalšie štyri mesiace. Samostatne zárobkovo činné osoby budú môcť využiť zrýchlený postup, ktorý im umožní požiadať o dodatočnú podporu príjmu až do výšky sociálnej minimálnej mzdy, čo im pomôže uhradiť náklady na živobytie počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa rovnako predĺžilo o ďalšie štyri mesiace.

| (19) | Súčasťou stratégie oživenia hospodárstva by malo byť zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť pre najviac postihnuté osoby. Napriek balíku opatrení prijatých na zachovanie zamestnanosti boli ľudia v menej priaznivej situácii na trhu práce a/alebo v zraniteľnej sociálnej situácii zasiahnutí viac. Zvýšila sa nezamestnanosť, a to najmä v prípade osôb s pružnými pracovnými zmluvami, ako sú mladí, dočasní agentúrni pracovníci a osoby s migrantským pôvodom. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa ozrejmili aj významné výzvy, pokiaľ ide o prístup k primeranej sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré majú častejšie nedostatočné zdravotné poistenie, poistenie proti invalidite, nezamestnanosti a starobe (alebo nie sú poistené vôbec). |
| --- | --- |

(19)

Súčasťou stratégie oživenia hospodárstva by malo byť zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť pre najviac postihnuté osoby. Napriek balíku opatrení prijatých na zachovanie zamestnanosti boli ľudia v menej priaznivej situácii na trhu práce a/alebo v zraniteľnej sociálnej situácii zasiahnutí viac. Zvýšila sa nezamestnanosť, a to najmä v prípade osôb s pružnými pracovnými zmluvami, ako sú mladí, dočasní agentúrni pracovníci a osoby s migrantským pôvodom. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa ozrejmili aj významné výzvy, pokiaľ ide o prístup k primeranej sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré majú častejšie nedostatočné zdravotné poistenie, poistenie proti invalidite, nezamestnanosti a starobe (alebo nie sú poistené vôbec).

| (20) | Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na MSP je mimoriadne dôležitá. Sprostredkovatelia musia zabezpečiť jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam, pričom si musia zachovať svoju odolnosť. K ďalšiemu zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad v podobe majetkovej účasti verejných inštitúcií, a že budú potrebné stimuly pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Môže to pomôcť zabrániť nútenému rýchlemu predaju strategicky dôležitých európskych firiem. Ako sa povoľuje a existuje v rámci podmienok stanovených v dočasnom rámci pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 (8), kapitálová alebo kvázi-kapitálová podpora by sa mala zabezpečiť pre všetky podniky (9), a nie iba pre tie, ktoré spĺňajú vymedzenie Komisie týkajúce sa MSP. Nemalo by sa poľavovať ani v úsilí o poskytovanie efektívnych digitálnych verejných služieb pre jednotlivcov a podniky a prístupu k nim. |
| --- | --- |

(20)

Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na MSP je mimoriadne dôležitá. Sprostredkovatelia musia zabezpečiť jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam, pričom si musia zachovať svoju odolnosť. K ďalšiemu zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad v podobe majetkovej účasti verejných inštitúcií, a že budú potrebné stimuly pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Môže to pomôcť zabrániť nútenému rýchlemu predaju strategicky dôležitých európskych firiem. Ako sa povoľuje a existuje v rámci podmienok stanovených v dočasnom rámci pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 (8), kapitálová alebo kvázi-kapitálová podpora by sa mala zabezpečiť pre všetky podniky (9), a nie iba pre tie, ktoré spĺňajú vymedzenie Komisie týkajúce sa MSP. Nemalo by sa poľavovať ani v úsilí o poskytovanie efektívnych digitálnych verejných služieb pre jednotlivcov a podniky a prístupu k nim.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Cielené politické opatrenia vrátane investícií do odvetví, ktoré majú najlepšie vyhliadky na zvýšenie potenciálneho rastu pre celé hospodárstvo, môžu pomôcť riešiť výzvy, ktoré sa súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zintenzívnili. Najmä investície do výskumu a vývoja, ktoré sú súčasťou politiky „cieľovo orientovanej“ na špičkové odvetvia a inovácie (10), ako aj investície do ľudského kapitálu môžu pomôcť podporiť dlhodobý rast produktivity a udržať silnú inovačnú kapacitu. Osobitne to platí pre startupy, scaleupy a inovačné MSP, ktoré majú zásadný význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Kľúčovým príspevkom k širším spoločenským cieľom vrátane potreby zabezpečiť udržateľný hospodársky rast efektívne využívajúci zdroje môžu byť investície do iniciatív v rámci holandskej dohody o zmene klímy a národného energetického a klimatického plánu s cieľom riešiť zmenu klímy a podporiť energetickú transformáciu. A napokon, treba investovať do výstavby nových obytných budov, aby sa zmiernil súčasný nedostatok bytov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Holandsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Holandsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Cielené politické opatrenia vrátane investícií do odvetví, ktoré majú najlepšie vyhliadky na zvýšenie potenciálneho rastu pre celé hospodárstvo, môžu pomôcť riešiť výzvy, ktoré sa súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zintenzívnili. Najmä investície do výskumu a vývoja, ktoré sú súčasťou politiky „cieľovo orientovanej“ na špičkové odvetvia a inovácie (10), ako aj investície do ľudského kapitálu môžu pomôcť podporiť dlhodobý rast produktivity a udržať silnú inovačnú kapacitu. Osobitne to platí pre startupy, scaleupy a inovačné MSP, ktoré majú zásadný význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Kľúčovým príspevkom k širším spoločenským cieľom vrátane potreby zabezpečiť udržateľný hospodársky rast efektívne využívajúci zdroje môžu byť investície do iniciatív v rámci holandskej dohody o zmene klímy a národného energetického a klimatického plánu s cieľom riešiť zmenu klímy a podporiť energetickú transformáciu. A napokon, treba investovať do výstavby nových obytných budov, aby sa zmiernil súčasný nedostatok bytov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Holandsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Holandsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (22) | Pre inovačnú kapacitu holandského hospodárstva a pre udržateľný a inkluzívny rast produktivity sú kľúčovým predpokladom technické a digitálne zručnosti a kvalifikovaní odborníci. Rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní prístupu na trh práce zohrávajú naďalej investície do základných a/alebo digitálnych zručností, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane poskytovania príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre všetkých, a to najmä s cieľom posilniť zamestnateľnosť osôb žijúcich na okraji trhu práce (vrátane osôb s migrantským pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím) a zároveň podporovať rovnaké príležitosti a aktívne začlenenie. |
| --- | --- |

(22)

Pre inovačnú kapacitu holandského hospodárstva a pre udržateľný a inkluzívny rast produktivity sú kľúčovým predpokladom technické a digitálne zručnosti a kvalifikovaní odborníci. Rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní prístupu na trh práce zohrávajú naďalej investície do základných a/alebo digitálnych zručností, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane poskytovania príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre všetkých, a to najmä s cieľom posilniť zamestnateľnosť osôb žijúcich na okraji trhu práce (vrátane osôb s migrantským pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím) a zároveň podporovať rovnaké príležitosti a aktívne začlenenie.

| (23) | Napriek tomu, že Holandsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonalo predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, vysoká úroveň výplat dividend, licenčných poplatkov a úrokových platieb vykonávaných cez Holandsko naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Veľká časť priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie rezidentom tretích krajín) a úrokových platieb môže v tomto prípade viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdaňované ani v prijímajúcej jurisdikcii. Nedávno prijatá reforma týkajúca sa podmienených zrážkových daní z licenčných poplatkov a úrokových platieb v prípade zneužitia alebo platieb v jurisdikciách s nízkym zdanením alebo v jurisdikciách uvedených na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, ktorá sa začne vykonávať od 1. januára 2021, je pozitívnym krokom k zníženiu agresívneho daňového plánovania. Účinnosť tejto reformy by sa mala dôkladne monitorovať. |
| --- | --- |

(23)

Napriek tomu, že Holandsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonalo predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, vysoká úroveň výplat dividend, licenčných poplatkov a úrokových platieb vykonávaných cez Holandsko naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Veľká časť priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie rezidentom tretích krajín) a úrokových platieb môže v tomto prípade viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdaňované ani v prijímajúcej jurisdikcii. Nedávno prijatá reforma týkajúca sa podmienených zrážkových daní z licenčných poplatkov a úrokových platieb v prípade zneužitia alebo platieb v jurisdikciách s nízkym zdanením alebo v jurisdikciách uvedených na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, ktorá sa začne vykonávať od 1. januára 2021, je pozitívnym krokom k zníženiu agresívneho daňového plánovania. Účinnosť tejto reformy by sa mala dôkladne monitorovať.

| (24) | Viaceré holandské finančné inštitúcie sa nedávno podieľali na praní špinavých peňazí. Tieto prípady zdôrazňujú potrebu, že napriek nedávnemu úsiliu treba ďalej posilniť dohľad nad finančnými inštitúciami a vyšetriť a stíhať prípady prania špinavých peňazí. Významné riziko prania špinavých peňazí predstavuje pre holandské hospodárstvo okrem finančného sektora aj jeho otvorenosť voči priamym zahraničným investíciám a zložité právne štruktúry krajiny. Nesúlad medzi nízkym vykazovaním neobvyklých transakcií poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti, ako aj daňovými poradcami a ich vysokými expozíciami voči riziku si vyžaduje primeraný dohľad. Vzhľadom na rozsiahlu prítomnosť zložitých právnych štruktúr je dobré fungovanie registra konečných vlastníckych práv kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zneužívaniu takýchto subjektov, tento register však ešte nebol zriadený. |
| --- | --- |

(24)

Viaceré holandské finančné inštitúcie sa nedávno podieľali na praní špinavých peňazí. Tieto prípady zdôrazňujú potrebu, že napriek nedávnemu úsiliu treba ďalej posilniť dohľad nad finančnými inštitúciami a vyšetriť a stíhať prípady prania špinavých peňazí. Významné riziko prania špinavých peňazí predstavuje pre holandské hospodárstvo okrem finančného sektora aj jeho otvorenosť voči priamym zahraničným investíciám a zložité právne štruktúry krajiny. Nesúlad medzi nízkym vykazovaním neobvyklých transakcií poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti, ako aj daňovými poradcami a ich vysokými expozíciami voči riziku si vyžaduje primeraný dohľad. Vzhľadom na rozsiahlu prítomnosť zložitých právnych štruktúr je dobré fungovanie registra konečných vlastníckych práv kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zneužívaniu takýchto subjektov, tento register však ešte nebol zriadený.

| (25) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(25)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (26) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Holandsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(26)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Holandsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (27) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(27)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (28) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(28)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (29) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (11) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(29)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (11) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (30) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 3, |
| --- | --- |

(30)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 3,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane riešenia existujúceho nedostatku zdravotníckeho personálu a zintenzívnenia využívania príslušných nástrojov elektronického zdravotníctva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť a podporiť primeranú formu sociálnej ochrany pre samostatne zárobkovo činné osoby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na rozvoj digitálnych zručností, udržateľnú infraštruktúru, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj cieľovo orientovaný výskum a inovácie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prijať opatrenia na úplné riešenie prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, najmä pokiaľ ide o odchádzajúce platby, a to najmä vykonávaním prijatých opatrení a zabezpečením ich účinnosti. Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 112.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Rozpočtové memorandum z roku 2020 (Voorjaarsnota 2020), ktoré 25. apríla 2020 odovzdal na preskúmanie druhej komore parlamentu minister financií Wopke Hoekstra.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

8

(9)  Aj pre startupy a scaleupy s konkurencieschopnými podnikateľskými modelmi, ktorých peňažné toky sú však negatívne ovplyvnené pandémiou ochorenia COVID-19.

9

(10)  Tento nový politický prístup sa zameriava na ďalšie zvýšenie investícií do vedy a výskumu v snahe dosiahnuť dlhodobé ciele týkajúce sa kľúčových spoločenských výziev, ktoré sú zoskupené do štyroch „cieľov“: i) energetická transformácia a udržateľnosť; ii) poľnohospodárstvo, voda a potraviny; iii) zdravotníctvo a starostlivosť; a iv) bezpečnosť. Politika sa považuje za kľúčovú prioritu pre posilnenie konkurencieschopnosti a riešenie spoločenských výziev (Ministerstvo hospodárstva (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Intermisegedereven Innovatebetilid met Impact, Rijksofverheid, Haag.)

10

Kamerbrief: Naar Intermisegedereven Innovatebetilid met Impact

(11)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/129

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020

(2020/C 282/20)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o krajine na rok 2020 bola pre Rakúsko uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o krajine na rok 2020 bola pre Rakúsko uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu kvalitných plánov pripravenosti na krízu predovšetkým v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu kvalitných plánov pripravenosti na krízu predovšetkým v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rakúsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rakúsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých rakúskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne najmä v regiónoch, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch. S tým súvisí riziko, že v Rakúsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých rakúskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne najmä v regiónoch, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch. S tým súvisí riziko, že v Rakúsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Rakúsko predložilo 14. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Rakúsko predložilo 14. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojej technickej aktualizácii programu stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 1,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 70,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 81,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojej technickej aktualizácii programu stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 1,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 70,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 81,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Rakúsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach a režimy skráteného pracovného času. Rakúsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5,0 % HDP. K uvedeným opatreniam patria odklady dane z príjmu fyzických a právnických osôb (2,6 % HDP) a záruky za úvery (2,4 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Rakúsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Rakúsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach a režimy skráteného pracovného času. Rakúsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5,0 % HDP. K uvedeným opatreniam patria odklady dane z príjmu fyzických a právnických osôb (2,6 % HDP) a záruky za úvery (2,4 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Rakúsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rakúska v roku 2020 na úrovni -6,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 78,8 % HDP a v roku 2021 úroveň 75,8 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rakúska v roku 2020 na úrovni -6,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 78,8 % HDP a v roku 2021 úroveň 75,8 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Rakúsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Rakúsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | Rakúska vláda prijala bezprecedentné opatrenia na kontrolu šírenia ochorenia COVID-19. Zaviedla prísne pravidlá v oblasti karantény a sociálneho odstupu a sprístupnila značné finančné prostriedky pre systém zdravotnej starostlivosti na nákup vybavenia a zásob, posilnenie laboratórnych kapacít a zlepšenie schopností personálu. Primárna zdravotná starostlivosť sa dostala pod výnimočný tlak z dôvodu bezprecedentného zvýšenia potreby konzultácií na diaľku, návštev u lekára a žiadostí o návštevu lekára v domácnosti. Rýchly priebeh pandémie ochorenia COVID-19 výrazne ovplyvnil hospodárstvo Rakúska. Vnútroštátne a medzinárodné opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu zasiahli stranu dopytu aj ponuky, čo viedlo k rozsiahlemu hospodárskemu poklesu. Preto sa predpokladá, že HDP sa v roku 2020 zníži o 5,5 %, čo je viac ako počas hospodárskej a finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009. Vzhľadom na pomerne rýchly pokles nových infekcií bolo Rakúsko jedným z prvých členských štátov, ktoré oznámili uvoľnenie opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré sa začali v polovici apríla. S cieľom zabrániť dlhotrvajúcim hospodárskym škodám a zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda prijala komplexný balík opatrení na podporu rakúskeho hospodárstva (približne 10 % HDP). Tento balík zahŕňa režim skráteného pracovného času (Kurzarbeit), v rámci ktorého sa pracovný čas počas daného obdobia môže znížiť v priemere na 90 % a zamestnávateľom sa uhrádza 80 % až 90 % posledného čistého príjmu zamestnanca v závislosti od posledného hrubého príjmu. Cieľom komplexného súboru opatrení pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby je zabrániť dočasným problémom s likviditou a poskytnúť priamu podporu najmä ťažko postihnutým podnikom a odvetviam s osobitným zameraním na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia zahŕňajú transfery, podporu likvidity prostredníctvom úverov, záruk, kapitálových injekcií a odkladov dane. V priebehu navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(16)

Rakúska vláda prijala bezprecedentné opatrenia na kontrolu šírenia ochorenia COVID-19. Zaviedla prísne pravidlá v oblasti karantény a sociálneho odstupu a sprístupnila značné finančné prostriedky pre systém zdravotnej starostlivosti na nákup vybavenia a zásob, posilnenie laboratórnych kapacít a zlepšenie schopností personálu. Primárna zdravotná starostlivosť sa dostala pod výnimočný tlak z dôvodu bezprecedentného zvýšenia potreby konzultácií na diaľku, návštev u lekára a žiadostí o návštevu lekára v domácnosti. Rýchly priebeh pandémie ochorenia COVID-19 výrazne ovplyvnil hospodárstvo Rakúska. Vnútroštátne a medzinárodné opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu zasiahli stranu dopytu aj ponuky, čo viedlo k rozsiahlemu hospodárskemu poklesu. Preto sa predpokladá, že HDP sa v roku 2020 zníži o 5,5 %, čo je viac ako počas hospodárskej a finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009. Vzhľadom na pomerne rýchly pokles nových infekcií bolo Rakúsko jedným z prvých členských štátov, ktoré oznámili uvoľnenie opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré sa začali v polovici apríla. S cieľom zabrániť dlhotrvajúcim hospodárskym škodám a zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda prijala komplexný balík opatrení na podporu rakúskeho hospodárstva (približne 10 % HDP). Tento balík zahŕňa režim skráteného pracovného času (Kurzarbeit), v rámci ktorého sa pracovný čas počas daného obdobia môže znížiť v priemere na 90 % a zamestnávateľom sa uhrádza 80 % až 90 % posledného čistého príjmu zamestnanca v závislosti od posledného hrubého príjmu. Cieľom komplexného súboru opatrení pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby je zabrániť dočasným problémom s likviditou a poskytnúť priamu podporu najmä ťažko postihnutým podnikom a odvetviam s osobitným zameraním na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia zahŕňajú transfery, podporu likvidity prostredníctvom úverov, záruk, kapitálových injekcií a odkladov dane. V priebehu navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

| (17) | Rakúsky systém zdravotnej starostlivosti doteraz zvládal pandémiu ochorenia COVID-19 úspešne. Rozšírenie služieb primárnej a ambulantnej starostlivosti so zameraním na podporu zdravia a prevenciu chorôb by pomohlo ešte viac zlepšiť zdravie obyvateľstva. Pri zachovaní vysokých noriem kvality by sa nákladová efektívnosť mohla zvýšiť prostredníctvom účinnejšieho verejného obstarávania a generických liekov. Rakúsky systém dlhodobej starostlivosti takisto čelí štrukturálnym a fiškálnym výzvam, ktorým sa doteraz nevenovala náležitá pozornosť. Systém poskytuje pomerne kvalitné služby, má však problémy v personálnej oblasti, ktoré sa v súčasnej kríze stávajú ešte viditeľnejšími a evidentnejšími. Odvetvie dlhodobej starostlivosti do veľkej miery závisí od starostlivosti poskytovanej pracovníkmi z iných členských štátov, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť voľný tok cezhraničných pracovníkov. Primerané odmeňovanie by okrem toho mohlo pomôcť zatraktívniť prácu opatrovateľského personálu. |
| --- | --- |

(17)

Rakúsky systém zdravotnej starostlivosti doteraz zvládal pandémiu ochorenia COVID-19 úspešne. Rozšírenie služieb primárnej a ambulantnej starostlivosti so zameraním na podporu zdravia a prevenciu chorôb by pomohlo ešte viac zlepšiť zdravie obyvateľstva. Pri zachovaní vysokých noriem kvality by sa nákladová efektívnosť mohla zvýšiť prostredníctvom účinnejšieho verejného obstarávania a generických liekov. Rakúsky systém dlhodobej starostlivosti takisto čelí štrukturálnym a fiškálnym výzvam, ktorým sa doteraz nevenovala náležitá pozornosť. Systém poskytuje pomerne kvalitné služby, má však problémy v personálnej oblasti, ktoré sa v súčasnej kríze stávajú ešte viditeľnejšími a evidentnejšími. Odvetvie dlhodobej starostlivosti do veľkej miery závisí od starostlivosti poskytovanej pracovníkmi z iných členských štátov, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť voľný tok cezhraničných pracovníkov. Primerané odmeňovanie by okrem toho mohlo pomôcť zatraktívniť prácu opatrovateľského personálu.

| (18) | Počas opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 zohráva dôležitú úlohu pri podpore domácností a podnikov daňová politika, ktorá bude mať kľúčový význam pre posilňovanie oživenia hospodárstva po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Daňový mix Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce, zatiaľ čo potenciál príjmov súvisiacich s environmentálnymi daňami je naďalej nevyužitý a spotrebné dane by mohli byť efektívnejšie. Daňové reformy by mohli pomôcť presunúť daňový mix smerom k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre inkluzívny a udržateľný rast, a poskytnúť pevný základ pre oživenie hospodárstva. Predovšetkým nedostatočne využívané dane z alkoholu a tabaku, znečistenia a spotreby zdrojov znamenajú nevyužité účinky riadenia a potenciál príjmov. Nerovnomerná, ale všeobecne nízka úroveň zdaňovania energie spochybňuje jeho efektívnosť a účinnosť ako politického nástroja na motivovanie k spotrebe, ktorá je prospešná pre životné prostredie. Najmä dôsledné zdaňovanie emisií CO2 by prinieslo väčšiu konkurencieschopnosť energetických zdrojov šetrných voči klíme a poskytlo by fiškálny priestor na zníženie daní s rušivejším účinkom. Vyššie dane z energie súvisiace s emisiami CO2 by pomohli internalizovať sociálne náklady znečistenia, viesť spotrebiteľov k tomu, aby sa viac spoliehali na obnoviteľné zdroje energie a povzbudiť investorov, aby investovali do technológií šetrných voči klíme. Rozsiahlejšie využívanie daní z majetku by napokon mohlo zabezpečiť, aby sa daňový systém stal spravodlivejším, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú majetkovú nerovnosť v Rakúsku. Zvlášť periodické dane z majetku a dedičstva sa ukázali ako pomerne priaznivé pre rast a progresívne a nemali by sa prehliadať, pokiaľ ide o vytváranie daňových príjmov na obnovu verejných financií. |
| --- | --- |

(18)

Počas opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 zohráva dôležitú úlohu pri podpore domácností a podnikov daňová politika, ktorá bude mať kľúčový význam pre posilňovanie oživenia hospodárstva po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Daňový mix Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce, zatiaľ čo potenciál príjmov súvisiacich s environmentálnymi daňami je naďalej nevyužitý a spotrebné dane by mohli byť efektívnejšie. Daňové reformy by mohli pomôcť presunúť daňový mix smerom k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre inkluzívny a udržateľný rast, a poskytnúť pevný základ pre oživenie hospodárstva. Predovšetkým nedostatočne využívané dane z alkoholu a tabaku, znečistenia a spotreby zdrojov znamenajú nevyužité účinky riadenia a potenciál príjmov. Nerovnomerná, ale všeobecne nízka úroveň zdaňovania energie spochybňuje jeho efektívnosť a účinnosť ako politického nástroja na motivovanie k spotrebe, ktorá je prospešná pre životné prostredie. Najmä dôsledné zdaňovanie emisií CO2 by prinieslo väčšiu konkurencieschopnosť energetických zdrojov šetrných voči klíme a poskytlo by fiškálny priestor na zníženie daní s rušivejším účinkom. Vyššie dane z energie súvisiace s emisiami CO2 by pomohli internalizovať sociálne náklady znečistenia, viesť spotrebiteľov k tomu, aby sa viac spoliehali na obnoviteľné zdroje energie a povzbudiť investorov, aby investovali do technológií šetrných voči klíme. Rozsiahlejšie využívanie daní z majetku by napokon mohlo zabezpečiť, aby sa daňový systém stal spravodlivejším, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú majetkovú nerovnosť v Rakúsku. Zvlášť periodické dane z majetku a dedičstva sa ukázali ako pomerne priaznivé pre rast a progresívne a nemali by sa prehliadať, pokiaľ ide o vytváranie daňových príjmov na obnovu verejných financií.

| (19) | Zatiaľ čo v rámci sociálneho prehľadu, ktorý podporuje Európsky pilier sociálnych práv, dosahuje Rakúsko dobré výsledky, medzery v pokrytí môžu znamenať nedostatočnú ochranu príjmov zraniteľných skupín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a môžu si vyžadovať dodatočné opatrenia. Zatiaľ čo nezamestnanosť mladých ľudí sa zvyšuje, zvlášť ohrození chudobou sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami a osoby narodené v zahraničí. Aktívne politiky trhu práce poskytujúce možnosti celoživotného vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie budú aj naďalej mimoriadne dôležité. Okolnosti, ktoré si vyžadujú diaľkové vzdelávanie, majú vplyv predovšetkým na znevýhodnených študentov vrátane študentov so zdravotným postihnutím. Keďže približne 10 % žiakov mladších ako 15 rokov nemá prístup k virtuálnemu vzdelávaciemu prostrediu, rakúska vláda v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala zmierňujúce opatrenia a poskytla ohrozeným žiakom počítače. Už existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa však mohli prehĺbiť. Stratégia oživenia, ktorá zlepší prístup k inkluzívnemu a ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, ktorá sa ukázala ako dôležitá pri náprave sociálnych znevýhodnení, by priniesla sociálno-ekonomické výhody v strednodobom a dlhodobom horizonte a poskytla by ženám úplný prístup na trh práce. Celková miera zamestnanosti žien pred krízou bola vysoká, ale takmer polovica z nich pracovala na čiastočný úväzok (čo súvisí s krátkymi otváracími hodinami škôl a zariadení starostlivosti o deti), a to je príčinou výrazného neupraveného rodového rozdielu v odmeňovaní. |
| --- | --- |

(19)

Zatiaľ čo v rámci sociálneho prehľadu, ktorý podporuje Európsky pilier sociálnych práv, dosahuje Rakúsko dobré výsledky, medzery v pokrytí môžu znamenať nedostatočnú ochranu príjmov zraniteľných skupín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a môžu si vyžadovať dodatočné opatrenia. Zatiaľ čo nezamestnanosť mladých ľudí sa zvyšuje, zvlášť ohrození chudobou sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami a osoby narodené v zahraničí. Aktívne politiky trhu práce poskytujúce možnosti celoživotného vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie budú aj naďalej mimoriadne dôležité. Okolnosti, ktoré si vyžadujú diaľkové vzdelávanie, majú vplyv predovšetkým na znevýhodnených študentov vrátane študentov so zdravotným postihnutím. Keďže približne 10 % žiakov mladších ako 15 rokov nemá prístup k virtuálnemu vzdelávaciemu prostrediu, rakúska vláda v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala zmierňujúce opatrenia a poskytla ohrozeným žiakom počítače. Už existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa však mohli prehĺbiť. Stratégia oživenia, ktorá zlepší prístup k inkluzívnemu a ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, ktorá sa ukázala ako dôležitá pri náprave sociálnych znevýhodnení, by priniesla sociálno-ekonomické výhody v strednodobom a dlhodobom horizonte a poskytla by ženám úplný prístup na trh práce. Celková miera zamestnanosti žien pred krízou bola vysoká, ale takmer polovica z nich pracovala na čiastočný úväzok (čo súvisí s krátkymi otváracími hodinami škôl a zariadení starostlivosti o deti), a to je príčinou výrazného neupraveného rodového rozdielu v odmeňovaní.

| (20) | Účinnosť podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 v záujme uľahčenia situácie ťažko skúšaných podnikov, zachovania podnikateľského prostredia a zabránenia platobnej neschopnosti závisí od ich rýchlej a nebyrokratickej implementácie zo strany verejných orgánov a sprostredkovateľov. Je možné, že startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad vo forme nákupu majetkových podielov verejnými inštitúciami a stimulov pre fondy rizikového kapitálu na zvýšenie investícií do takýchto podnikov. Tým sa majú posilniť tie spoločnosti, ktoré sú životne dôležité pre oživenie, ale aj zabrániť predaju strategicky dôležitých podnikov. Ťažko skúšané podniky, najmä tie menšie, potrebujú okrem finančnej podpory aj priaznivé podnikateľské prostredie. Administratívne zaťaženie a vysoký počet právnych predpisov spôsobuje náklady, ktoré si podniky teraz môžu dovoliť menej ako kedykoľvek predtým. Úsilie o zníženie zbytočnej záťaže a zabezpečenie efektívnych digitálnych verejných služieb je účinným spôsobom, ako poskytnúť podnikom okamžité a konkrétne úľavy bez zaťaženia daňovníkov. Rámec pre platobnú neschopnosť by mal byť zameraný na prevenciu, ale aj na rýchle zrušenie a umožnenie druhej šance. Siete na riešenie sporov, ako napríklad SOLVIT, pomáhajú spoločnostiam v prípade narušenia vnútorného trhu a potrebujú primerané zdroje. |
| --- | --- |

(20)

Účinnosť podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 v záujme uľahčenia situácie ťažko skúšaných podnikov, zachovania podnikateľského prostredia a zabránenia platobnej neschopnosti závisí od ich rýchlej a nebyrokratickej implementácie zo strany verejných orgánov a sprostredkovateľov. Je možné, že startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad vo forme nákupu majetkových podielov verejnými inštitúciami a stimulov pre fondy rizikového kapitálu na zvýšenie investícií do takýchto podnikov. Tým sa majú posilniť tie spoločnosti, ktoré sú životne dôležité pre oživenie, ale aj zabrániť predaju strategicky dôležitých podnikov. Ťažko skúšané podniky, najmä tie menšie, potrebujú okrem finančnej podpory aj priaznivé podnikateľské prostredie. Administratívne zaťaženie a vysoký počet právnych predpisov spôsobuje náklady, ktoré si podniky teraz môžu dovoliť menej ako kedykoľvek predtým. Úsilie o zníženie zbytočnej záťaže a zabezpečenie efektívnych digitálnych verejných služieb je účinným spôsobom, ako poskytnúť podnikom okamžité a konkrétne úľavy bez zaťaženia daňovníkov. Rámec pre platobnú neschopnosť by mal byť zameraný na prevenciu, ale aj na rýchle zrušenie a umožnenie druhej šance. Siete na riešenie sporov, ako napríklad SOLVIT, pomáhajú spoločnostiam v prípade narušenia vnútorného trhu a potrebujú primerané zdroje.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Tieto investície budú najúčinnejšie, keď sa zamerajú na inovácie, digitalizáciu a zelenú transformáciu, aby sa zvýšila produktivita a zabezpečila udržateľná konkurencieschopnosť. Intenzita výskumu a vývoja v Rakúsku bola jednou z najvyšších v Únii, ale pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií, krajina zaostávala za inovačnými lídrami. Keďže rozpočty mnohých podnikov určené na výskum sú v súčasnosti pod tlakom, je ešte dôležitejšie premeniť úsilie Rakúska v oblasti výskumu a vývoja do excelentnej vedy a prelomových inovácií, udržať verejné investície do základného a aplikovaného výskumu a zabezpečiť kapitálové financovanie pre inovatívne scaleupy. Digitalizácia má naďalej zásadný význam pre otvorenie hospodárstva a prípravu na „nový normálny stav“ po skončení obmedzenia pohybu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Prekážku pre rast produktivity predstavuje nízke šírenie digitálnych technológií a podnikateľských modelov medzi menšími spoločnosťami. Zatiaľ čo digitálne zručnosti občanov Rakúska sú vo všeobecnosti nad priemerom EÚ, počet študentov v oblasti výpočtovej techniky nestačí na obsadenie všetkých dostupných pozícií. Vyššie úrovne elektronického obchodu, práca z domu a elektronická verejná správa si napríklad vyžiadajú viac investícií do infraštruktúry (vrátane 5G a vidieckeho širokopásmového pripojenia), vybavenia a zručností. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Tieto investície budú najúčinnejšie, keď sa zamerajú na inovácie, digitalizáciu a zelenú transformáciu, aby sa zvýšila produktivita a zabezpečila udržateľná konkurencieschopnosť. Intenzita výskumu a vývoja v Rakúsku bola jednou z najvyšších v Únii, ale pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií, krajina zaostávala za inovačnými lídrami. Keďže rozpočty mnohých podnikov určené na výskum sú v súčasnosti pod tlakom, je ešte dôležitejšie premeniť úsilie Rakúska v oblasti výskumu a vývoja do excelentnej vedy a prelomových inovácií, udržať verejné investície do základného a aplikovaného výskumu a zabezpečiť kapitálové financovanie pre inovatívne scaleupy. Digitalizácia má naďalej zásadný význam pre otvorenie hospodárstva a prípravu na „nový normálny stav“ po skončení obmedzenia pohybu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Prekážku pre rast produktivity predstavuje nízke šírenie digitálnych technológií a podnikateľských modelov medzi menšími spoločnosťami. Zatiaľ čo digitálne zručnosti občanov Rakúska sú vo všeobecnosti nad priemerom EÚ, počet študentov v oblasti výpočtovej techniky nestačí na obsadenie všetkých dostupných pozícií. Vyššie úrovne elektronického obchodu, práca z domu a elektronická verejná správa si napríklad vyžiadajú viac investícií do infraštruktúry (vrátane 5G a vidieckeho širokopásmového pripojenia), vybavenia a zručností.

| (22) | Transformácia Rakúska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné súkromné a verejné investície počas dlhšieho obdobia. V národnom energetickom a klimatickom pláne Rakúska sú stanovené významné výzvy pri dosahovaní cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami. Rozhodujúcim faktorom pre budúci rast je zlepšovanie produktivity zdrojov spolu s minimalizovaním vplyvov na životné prostredie. Základom pre splnenie noriem kvality ovzdušia a cieľov v oblasti klímy je zníženie emisií súvisiacich s dopravou. Presunutie ťažiska financovania na začiatočnú fázu a realizácia nových investícií na podporu zelenej transformácie pomôže vytvoriť nové zelené pracovné miesta a oživiť hospodárstvo po tom, ako sa skončí režim krízového riadenia v súvislosti s ochorením COVID-19. Investície do ekologických inovácií by viedli k rastu produktivity a zároveň by znížili ekologickú stopu Rakúska. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rakúsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rakúsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(22)

Transformácia Rakúska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné súkromné a verejné investície počas dlhšieho obdobia. V národnom energetickom a klimatickom pláne Rakúska sú stanovené významné výzvy pri dosahovaní cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami. Rozhodujúcim faktorom pre budúci rast je zlepšovanie produktivity zdrojov spolu s minimalizovaním vplyvov na životné prostredie. Základom pre splnenie noriem kvality ovzdušia a cieľov v oblasti klímy je zníženie emisií súvisiacich s dopravou. Presunutie ťažiska financovania na začiatočnú fázu a realizácia nových investícií na podporu zelenej transformácie pomôže vytvoriť nové zelené pracovné miesta a oživiť hospodárstvo po tom, ako sa skončí režim krízového riadenia v súvislosti s ochorením COVID-19. Investície do ekologických inovácií by viedli k rastu produktivity a zároveň by znížili ekologickú stopu Rakúska. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rakúsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rakúsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (23) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(23)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (24) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Rakúsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(24)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Rakúsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (25) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(25)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (26) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(26)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (27) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(27)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením verejného zdravia a primárnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabezpečiť rovnaké príležitosti vo vzdelávaní a v rozšírenom digitálnom vzdelávaní. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení v oblasti likvidity a podpory, najmä pre malé a stredné podniky, a znížiť administratívne a regulačné zaťaženie. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na posilnenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na základný a aplikovaný výskum, ako aj na inovácie, udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zabezpečiť, aby sa daňový mix stal efektívnejším a aby viac podporoval inkluzívny a udržateľný rast. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/135

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020

(2020/C 282/21)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Poľsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Poľsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Poľsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Poľsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Poľsku dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Poľsku dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Poľsko predložilo 29. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Poľsko predložilo 29. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Rada 13. júla 2018 odporučila Poľsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Poľska opodstatnené. |
| --- | --- |

(12)

Rada 13. júla 2018 odporučila Poľsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Poľska opodstatnené.

| (13) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 46,0 % HDP, sa očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 55,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 46,0 % HDP, sa očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 55,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

| (14) | Poľsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa konvergenčného plánu na rok 2020 sú tieto rozpočtové opatrenia na úrovni 3,2 % HDP a zahŕňajú príspevky pre samostatne zárobkovo činné osoby a osoby zamestnané na neštandardné pracovné zmluvy, ktorými sa podniky oslobodzujú od príspevkov na sociálne zabezpečenie (uhradiť ich má štát), a dotácie na mzdy pre určité spoločnosti. Poľsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad záruky za úvery pre podniky. Fiškálny vplyv rozpočtových opatrení uvedených v konvergenčnom programe sa líši najmä v dôsledku zaobchádzania s úvermi pre spoločnosti. V súlade s oznámeniami poľských orgánov je prognóza Komisie z jari 2020 založená na predpoklade, že úvery zodpovedajúce približne 2,75 percentuálneho bodu HDP sa konvertujú na dotácie, a teda sa v roku 2020 zaúčtujú ako výdavky. Celkovo sú opatrenia, ktoré Poľsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Poľsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa konvergenčného plánu na rok 2020 sú tieto rozpočtové opatrenia na úrovni 3,2 % HDP a zahŕňajú príspevky pre samostatne zárobkovo činné osoby a osoby zamestnané na neštandardné pracovné zmluvy, ktorými sa podniky oslobodzujú od príspevkov na sociálne zabezpečenie (uhradiť ich má štát), a dotácie na mzdy pre určité spoločnosti. Poľsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad záruky za úvery pre podniky. Fiškálny vplyv rozpočtových opatrení uvedených v konvergenčnom programe sa líši najmä v dôsledku zaobchádzania s úvermi pre spoločnosti. V súlade s oznámeniami poľských orgánov je prognóza Komisie z jari 2020 založená na predpoklade, že úvery zodpovedajúce približne 2,75 percentuálneho bodu HDP sa konvertujú na dotácie, a teda sa v roku 2020 zaúčtujú ako výdavky. Celkovo sú opatrenia, ktoré Poľsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Poľska v roku 2020 na úrovni -9,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni -3,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Poľska v roku 2020 na úrovni -9,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni -3,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (16) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Poľsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Poľsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (17) | Vypuknutím nákazy COVID-19 sa Poľsko ocitlo v novej sociálnej a hospodárskej situácii. Na rok 2020 sa predpokladá recesia – prvýkrát za takmer tri desaťročia. Podľa údajov poskytnutých vládou je vplyv pandémie na zdravie obyvateľstva pomerne nízky, a to aj z dôvodu skorého prijatia bezpríkladných opatrení, ako napríklad prísnej karantény a sociálneho odstupu medzi ľuďmi. Najväčšie negatívne dôsledky boli doteraz zaznamenané v sektore služieb (vrátane dopravy, maloobchodu a veľkoobchodu a rekreácie), ako aj vo výrobe v dôsledku prerušenia dodávateľských reťazcov. S cieľom vykompenzovať hospodárske dôsledky uložených obmedzení vláda zaviedla súbor opatrení v hodnote približne 9 % HDP Poľska (opatrenia zvyšujúce deficit spolu s opatreniami v oblasti likvidity), čo zahŕňa aj financovanie z prostriedkov Únie. Toto úsilie podporuje aj Národná banka Poľska opatreniami na zabezpečenie likvidity. Vládna podpora sa zameriava na stabilizáciu hospodárstva v krátkodobom horizonte, a to podporou príjmov zamestnancov, poskytovaním financovania podnikom, ktoré čelia poklesu príjmov, zvyšovaním odolnosti a reakcieschopnosti zdravotníctva a posilnením finančného systému. Jej súčasťou je aj investičný program zameraný na podporu oživenia hospodárstva v strednodobom horizonte. Dopyt verejnosti po politickej reakcii, a to aj vo forme oslobodenia od platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, dávok pre zamestnancov v spoločnostiach, ktoré pozastavujú svoju činnosť, ako aj prístupu k pôžičkám pre mikropodniky, je vysoký. Očakáva sa, že pandémia ochorenia COVID-19 prispeje k poklesu HDP o 4,3 % v roku 2020 a v roku 2021 bude nasledovať oživenie o 4,1 %. |
| --- | --- |

(17)

Vypuknutím nákazy COVID-19 sa Poľsko ocitlo v novej sociálnej a hospodárskej situácii. Na rok 2020 sa predpokladá recesia – prvýkrát za takmer tri desaťročia. Podľa údajov poskytnutých vládou je vplyv pandémie na zdravie obyvateľstva pomerne nízky, a to aj z dôvodu skorého prijatia bezpríkladných opatrení, ako napríklad prísnej karantény a sociálneho odstupu medzi ľuďmi. Najväčšie negatívne dôsledky boli doteraz zaznamenané v sektore služieb (vrátane dopravy, maloobchodu a veľkoobchodu a rekreácie), ako aj vo výrobe v dôsledku prerušenia dodávateľských reťazcov. S cieľom vykompenzovať hospodárske dôsledky uložených obmedzení vláda zaviedla súbor opatrení v hodnote približne 9 % HDP Poľska (opatrenia zvyšujúce deficit spolu s opatreniami v oblasti likvidity), čo zahŕňa aj financovanie z prostriedkov Únie. Toto úsilie podporuje aj Národná banka Poľska opatreniami na zabezpečenie likvidity. Vládna podpora sa zameriava na stabilizáciu hospodárstva v krátkodobom horizonte, a to podporou príjmov zamestnancov, poskytovaním financovania podnikom, ktoré čelia poklesu príjmov, zvyšovaním odolnosti a reakcieschopnosti zdravotníctva a posilnením finančného systému. Jej súčasťou je aj investičný program zameraný na podporu oživenia hospodárstva v strednodobom horizonte. Dopyt verejnosti po politickej reakcii, a to aj vo forme oslobodenia od platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, dávok pre zamestnancov v spoločnostiach, ktoré pozastavujú svoju činnosť, ako aj prístupu k pôžičkám pre mikropodniky, je vysoký. Očakáva sa, že pandémia ochorenia COVID-19 prispeje k poklesu HDP o 4,3 % v roku 2020 a v roku 2021 bude nasledovať oživenie o 4,1 %.

| (18) | Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala zavedenie bezpríkladných opatrení v zdravotníckom systéme. Vynaložili sa značné prostriedky, napríklad na nákup zdravotníckych zariadení a materiálu, zvýšenie kapacity zdravotníckych zariadení a laboratórií, ako aj zvýšenie počtu zamestnancov. Pridelenie dodatočných zdrojov je potrebné aj na kompenzáciu iných zdravotníckych služieb a investícií, v prípade ktorých došlo k odkladu alebo presmerovaniu. Pred vypuknutím nákazy COVID-19 predstavovali verejné výdavky do zdravotníckeho systému 4,8 % HDP, čo je pod priemerom Únie na úrovni 7 % HDP v roku 2018. Spolu so suboptimálnym prideľovaním finančných prostriedkov to obmedzuje fungovanie zdravotníckeho systému a prístup k nemu. V roku 2018 bol podiel poľského obyvateľstva, ktorí udávali neuspokojenie potrieb v oblasti lekárskych vyšetrení, na úrovni 4,2 %, čo je podstatne viac ako 2 % na úrovni Únie. Počet aktívnych lekárov a zdravotných sestier v pomere k počtu obyvateľov je naďalej jeden z najnižších v Únii a rozmiestnenie zdravotníckeho personálu nie je v rámci krajiny rovnomerné. Verejné zdravie, elektronické zdravotníctvo a primárna starostlivosť, ktoré sú rozhodujúce na zlepšenie prevencie a prístupu a na zabezpečenie odolnosti systému proti budúcim výzvam, sú aj naďalej nedostatočne rozvinuté. Pandémia ovplyvnila zariadenia dlhodobej starostlivosti, v ktorých sú mnohí klienti vysokorizikovou skupinou. |
| --- | --- |

(18)

Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala zavedenie bezpríkladných opatrení v zdravotníckom systéme. Vynaložili sa značné prostriedky, napríklad na nákup zdravotníckych zariadení a materiálu, zvýšenie kapacity zdravotníckych zariadení a laboratórií, ako aj zvýšenie počtu zamestnancov. Pridelenie dodatočných zdrojov je potrebné aj na kompenzáciu iných zdravotníckych služieb a investícií, v prípade ktorých došlo k odkladu alebo presmerovaniu. Pred vypuknutím nákazy COVID-19 predstavovali verejné výdavky do zdravotníckeho systému 4,8 % HDP, čo je pod priemerom Únie na úrovni 7 % HDP v roku 2018. Spolu so suboptimálnym prideľovaním finančných prostriedkov to obmedzuje fungovanie zdravotníckeho systému a prístup k nemu. V roku 2018 bol podiel poľského obyvateľstva, ktorí udávali neuspokojenie potrieb v oblasti lekárskych vyšetrení, na úrovni 4,2 %, čo je podstatne viac ako 2 % na úrovni Únie. Počet aktívnych lekárov a zdravotných sestier v pomere k počtu obyvateľov je naďalej jeden z najnižších v Únii a rozmiestnenie zdravotníckeho personálu nie je v rámci krajiny rovnomerné. Verejné zdravie, elektronické zdravotníctvo a primárna starostlivosť, ktoré sú rozhodujúce na zlepšenie prevencie a prístupu a na zabezpečenie odolnosti systému proti budúcim výzvam, sú aj naďalej nedostatočne rozvinuté. Pandémia ovplyvnila zariadenia dlhodobej starostlivosti, v ktorých sú mnohí klienti vysokorizikovou skupinou.

| (19) | Pandémia ochorenia COVID-19 značne ovplyvní trh práce tým, že zvráti znižovanie nezamestnanosti z posledných rokov. Miera nezamestnanosti sa má vrátiť z úrovne 3,3 % v roku 2019 na približne 7,5 % v roku 2020 a v roku 2021 sa má mierne zlepšiť na 5,3 %. Tieto riziká s krátkodobým vplyvom nadobudnú v strednodobom horizonte štrukturálny charakter, najmä v prípade zraniteľných skupín. Dočasný režim skráteného pracovného času by mohol byť účinným nástrojom na zachovanie pracovných miest v kombinácii so stimulmi, aby ho spoločnosti využívali. Zároveň je naďalej nízka účasť na trhu práce v prípade niektorých skupín, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou, seniorov a osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov, a to aj napriek priaznivému vývoju pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Migrácia z krajín mimo Únie pomáha zmierniť nedostatok pracovnej sily, no vzhľadom na obmedzenia v dôsledku hraničných kontrol bude zložité udržať trvalý prílev migrujúcich pracovníkov. Posilnenie pružných foriem organizácie práce vrátane telepráce a režimov pružného pracovného času, najmä pri trvalých druhoch pracovného pomeru, môže preto pomôcť pri reakcii na krízu a skupiny s nižšou mierou aktivity môže takisto pomôcť podporiť pri hľadaní si trvalého zamestnania. Tým by sa takisto zvýšila odolnosť trhu práce počas budúcich poklesov. |
| --- | --- |

(19)

Pandémia ochorenia COVID-19 značne ovplyvní trh práce tým, že zvráti znižovanie nezamestnanosti z posledných rokov. Miera nezamestnanosti sa má vrátiť z úrovne 3,3 % v roku 2019 na približne 7,5 % v roku 2020 a v roku 2021 sa má mierne zlepšiť na 5,3 %. Tieto riziká s krátkodobým vplyvom nadobudnú v strednodobom horizonte štrukturálny charakter, najmä v prípade zraniteľných skupín. Dočasný režim skráteného pracovného času by mohol byť účinným nástrojom na zachovanie pracovných miest v kombinácii so stimulmi, aby ho spoločnosti využívali. Zároveň je naďalej nízka účasť na trhu práce v prípade niektorých skupín, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou, seniorov a osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov, a to aj napriek priaznivému vývoju pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Migrácia z krajín mimo Únie pomáha zmierniť nedostatok pracovnej sily, no vzhľadom na obmedzenia v dôsledku hraničných kontrol bude zložité udržať trvalý prílev migrujúcich pracovníkov. Posilnenie pružných foriem organizácie práce vrátane telepráce a režimov pružného pracovného času, najmä pri trvalých druhoch pracovného pomeru, môže preto pomôcť pri reakcii na krízu a skupiny s nižšou mierou aktivity môže takisto pomôcť podporiť pri hľadaní si trvalého zamestnania. Tým by sa takisto zvýšila odolnosť trhu práce počas budúcich poklesov.

| (20) | Na zmiernenie sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19, zachovanie sociálnej súdržnosti a podporu oživenia hospodárstva sú potrebné rozsiahle záchranné siete. Poľsko v posledných rokoch zaviedlo rozsiahly program sociálnych transferov vrátane univerzálnych prídavkov na deti a dodatočnej jednorazovej dávky, ktorá sa má každoročne vyplácať dôchodcom, v hodnote takmer 2,5 % HDP ročne. V rámci týchto opatrení je možné ďalej zlepšovať adresnosť sociálnej ochrany. Zároveň možno konštatovať, že pokrytie sociálnymi dávkami je v prípade osôb s najnižšími príjmami nízke. Najväčší nárast extrémnej chudoby v roku 2019 bol podľa údajov prieskumu o rozpočte domácností zaznamenaný v prípade ľudí alebo rodín žijúcich z dávok (iných ako dôchodky a invalidné dôchodky), čo poukazuje na nedostatky systému sociálneho zabezpečenia. Okrem toho nie všetky typy pracovných zmlúv zabezpečujú prístup k sociálnej ochrane, ako sú napríklad primerané dávky v nezamestnanosti, dávky v materstve, nemocenské dávky a dávky v invalidite. V dôsledku toho sú niektorí pracovníci, ktorých sa týkajú núdzové opatrenia, zraniteľnejší a vystavení riziku chudoby. Okrem toho je úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem pod priemerom Únie. |
| --- | --- |

(20)

Na zmiernenie sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19, zachovanie sociálnej súdržnosti a podporu oživenia hospodárstva sú potrebné rozsiahle záchranné siete. Poľsko v posledných rokoch zaviedlo rozsiahly program sociálnych transferov vrátane univerzálnych prídavkov na deti a dodatočnej jednorazovej dávky, ktorá sa má každoročne vyplácať dôchodcom, v hodnote takmer 2,5 % HDP ročne. V rámci týchto opatrení je možné ďalej zlepšovať adresnosť sociálnej ochrany. Zároveň možno konštatovať, že pokrytie sociálnymi dávkami je v prípade osôb s najnižšími príjmami nízke. Najväčší nárast extrémnej chudoby v roku 2019 bol podľa údajov prieskumu o rozpočte domácností zaznamenaný v prípade ľudí alebo rodín žijúcich z dávok (iných ako dôchodky a invalidné dôchodky), čo poukazuje na nedostatky systému sociálneho zabezpečenia. Okrem toho nie všetky typy pracovných zmlúv zabezpečujú prístup k sociálnej ochrane, ako sú napríklad primerané dávky v nezamestnanosti, dávky v materstve, nemocenské dávky a dávky v invalidite. V dôsledku toho sú niektorí pracovníci, ktorých sa týkajú núdzové opatrenia, zraniteľnejší a vystavení riziku chudoby. Okrem toho je úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem pod priemerom Únie.

| (21) | Náhle pozastavenie výuky na všetkých stupňoch vzdelávania predstavoval výzvu pre vzdelávací systém z hľadiska zabezpečenia diaľkového vzdelávania. S cieľom zabrániť zvyšujúcim sa nerovnostiam je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci žiaci a študenti, najmä zo znevýhodneného prostredia, mali prístup k diaľkovému vzdelávaniu. V roku 2018 však nemali domácnosti takmer 330 000 žiakov k dispozícii počítač s prístupom na internet. Podstatná časť učiteľov nemá dostatočné zručnosti, aby mohla zabezpečiť digitálne vzdelávanie. Mnohí rodičia zároveň zápasia s ťažkosťami pri podpore digitálneho vzdelávania a domáceho vzdelávania. Pokračovaním v uskutočňovaní opatrení s cieľom vybaviť školy a učiteľov digitálnou infraštruktúrou a online učebnými materiálmi by sa dali vyriešiť niektoré z týchto otázok a zabezpečila by sa kvalita. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje všeobecný štrukturálny problém v oblasti dosahovania digitálnych zručností, keďže takmer polovica dospelého obyvateľstva nemá základné digitálne zručnosti a celková účasť dospelých na vzdelávaní je výrazne nižšia ako priemer Únie. Nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania nedostatočne motivovali zamestnávateľov, aby sa doň zapojili, pričom odborná príprava na pracovisku sa naďalej nedostatočne využíva. Vynárajúci sa nedostatok učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania. |
| --- | --- |

(21)

Náhle pozastavenie výuky na všetkých stupňoch vzdelávania predstavoval výzvu pre vzdelávací systém z hľadiska zabezpečenia diaľkového vzdelávania. S cieľom zabrániť zvyšujúcim sa nerovnostiam je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci žiaci a študenti, najmä zo znevýhodneného prostredia, mali prístup k diaľkovému vzdelávaniu. V roku 2018 však nemali domácnosti takmer 330 000 žiakov k dispozícii počítač s prístupom na internet. Podstatná časť učiteľov nemá dostatočné zručnosti, aby mohla zabezpečiť digitálne vzdelávanie. Mnohí rodičia zároveň zápasia s ťažkosťami pri podpore digitálneho vzdelávania a domáceho vzdelávania. Pokračovaním v uskutočňovaní opatrení s cieľom vybaviť školy a učiteľov digitálnou infraštruktúrou a online učebnými materiálmi by sa dali vyriešiť niektoré z týchto otázok a zabezpečila by sa kvalita. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje všeobecný štrukturálny problém v oblasti dosahovania digitálnych zručností, keďže takmer polovica dospelého obyvateľstva nemá základné digitálne zručnosti a celková účasť dospelých na vzdelávaní je výrazne nižšia ako priemer Únie. Nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania nedostatočne motivovali zamestnávateľov, aby sa doň zapojili, pričom odborná príprava na pracovisku sa naďalej nedostatočne využíva. Vynárajúci sa nedostatok učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania.

| (22) | Vypuknutie nákazy COVID-19 výrazne ovplyvnilo podmienky pre činnosť podnikov, najmä malých a stredných podnikov (MSP) a mikropodnikov. Ponuka telepráce predstavuje výzvu a len jedna desatina poľských podnikov je dostatočne digitalizovaná na to, aby sa mohli rýchlo prispôsobiť novým podmienkam. Jednou z hlavných prekážok digitalizácie MSP je nízka úroveň digitálnej gramotnosti v radoch vlastníkov, manažérov a zamestnancov. Používanie digitálnych technológií vo verejnej správe zohráva kľúčovú rolu pri zabezpečení poskytovania služieb verejnej správy, ako aj pri smerovaní opatrení potrebných na monitorovanie a riešenie krízy. Efektívne digitálne verejné služby okrem toho vedú k zníženiu zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaže, čo môže byť rozhodujúce vo fáze oživenia. |
| --- | --- |

(22)

Vypuknutie nákazy COVID-19 výrazne ovplyvnilo podmienky pre činnosť podnikov, najmä malých a stredných podnikov (MSP) a mikropodnikov. Ponuka telepráce predstavuje výzvu a len jedna desatina poľských podnikov je dostatočne digitalizovaná na to, aby sa mohli rýchlo prispôsobiť novým podmienkam. Jednou z hlavných prekážok digitalizácie MSP je nízka úroveň digitálnej gramotnosti v radoch vlastníkov, manažérov a zamestnancov. Používanie digitálnych technológií vo verejnej správe zohráva kľúčovú rolu pri zabezpečení poskytovania služieb verejnej správy, ako aj pri smerovaní opatrení potrebných na monitorovanie a riešenie krízy. Efektívne digitálne verejné služby okrem toho vedú k zníženiu zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaže, čo môže byť rozhodujúce vo fáze oživenia.

| (23) | S cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 poľská vláda ponúka postihnutým spoločnostiam – s osobitným zreteľom na MSP a mikropodniky – rozsiahlu podporu v oblasti likvidity prostredníctvom záruk, úverov a podmienených grantov. Vládne opatrenia podporuje Národná banka Poľska, a to aj prostredníctvom programu nákupu štátnych dlhopisov na sekundárnom trhu a značných škrtov úrokových sadzieb. Účinné a rýchle vykonávanie týchto opatrení a ich efektívny prenos sprostredkovateľmi sú nevyhnutné na to, aby mohol podnikateľský sektor vykonávať svoje činnosti a aby sa uľahčilo oživenie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora a monitorovať stabilitu finančného systému. Zlepšiť peňažné toky postihnutých podnikov pomôže aj možnosť odkladu platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlenie zmluvných platieb verejných orgánov. |
| --- | --- |

(23)

S cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 poľská vláda ponúka postihnutým spoločnostiam – s osobitným zreteľom na MSP a mikropodniky – rozsiahlu podporu v oblasti likvidity prostredníctvom záruk, úverov a podmienených grantov. Vládne opatrenia podporuje Národná banka Poľska, a to aj prostredníctvom programu nákupu štátnych dlhopisov na sekundárnom trhu a značných škrtov úrokových sadzieb. Účinné a rýchle vykonávanie týchto opatrení a ich efektívny prenos sprostredkovateľmi sú nevyhnutné na to, aby mohol podnikateľský sektor vykonávať svoje činnosti a aby sa uľahčilo oživenie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora a monitorovať stabilitu finančného systému. Zlepšiť peňažné toky postihnutých podnikov pomôže aj možnosť odkladu platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlenie zmluvných platieb verejných orgánov.

| (24) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Poľské hospodárstvo sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a kvalita ovzdušia je jedna z najnižších v Únii, čo je zdrojom zásadných obáv v oblasti životného prostredia a zdravia. Preto je nevyhnutné, aby sa naplánovali a prijali ambiciózne opatrenia zamerané na včasnú transformáciu energetiky na čistú energiu v súlade s európskou zelenou dohodou a národným energetickým a klimatickým plánom. Hoci je budovanie optických sietí v Poľsku nad priemerom Únie a v predchádzajúcich rokoch sa dosiahol značný pokrok vo využívaní ultrarýchleho a mobilného širokopásmového pripojenia, Poľsko stále ani zďaleka neplní svoje ciele v oblasti pripojiteľnosti. Oživenie by sa dalo ďalej podporiť rozsiahlymi investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť prepojenosť medzi okrajovými oblasťami a centrami hospodárskej činnosti. S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Celkové výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP sú stále pod priemerom Únie a napriek viditeľnému pokroku vo viacerých častiach súboru politík týkajúceho sa inovačného ekosystému krajiny je jednou z rozhodujúcich prekážok, ktorým Poľsko čelí na ceste k posilneniu inovácií, naďalej spolupráca medzi vedeckou oblasťou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Poľsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Poľsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Poľské hospodárstvo sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a kvalita ovzdušia je jedna z najnižších v Únii, čo je zdrojom zásadných obáv v oblasti životného prostredia a zdravia. Preto je nevyhnutné, aby sa naplánovali a prijali ambiciózne opatrenia zamerané na včasnú transformáciu energetiky na čistú energiu v súlade s európskou zelenou dohodou a národným energetickým a klimatickým plánom. Hoci je budovanie optických sietí v Poľsku nad priemerom Únie a v predchádzajúcich rokoch sa dosiahol značný pokrok vo využívaní ultrarýchleho a mobilného širokopásmového pripojenia, Poľsko stále ani zďaleka neplní svoje ciele v oblasti pripojiteľnosti. Oživenie by sa dalo ďalej podporiť rozsiahlymi investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť prepojenosť medzi okrajovými oblasťami a centrami hospodárskej činnosti. S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Celkové výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP sú stále pod priemerom Únie a napriek viditeľnému pokroku vo viacerých častiach súboru politík týkajúceho sa inovačného ekosystému krajiny je jednou z rozhodujúcich prekážok, ktorým Poľsko čelí na ceste k posilneniu inovácií, naďalej spolupráca medzi vedeckou oblasťou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Poľsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Poľsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (25) | Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Právna istota vrátane prístupu k nezávislým súdom a dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných politík a inštitúcií sú takisto kľúčovými faktormi, pokiaľ ide o fungovanie vnútorného trhu a zaistenie postavenia Poľska v európskych dodávateľských reťazcoch v situácii po skončení pandémie. Okrem dlhodobých obáv v súvislosti so zásadami právneho štátu v Poľsku, na ktoré poukázala Komisia a z ktorých už viaceré boli predmetom rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, najnovší vývoj vyvoláva ďalšie obavy pokiaľ ide o fungovanie právneho poriadku v Poľsku i Únii. |
| --- | --- |

(25)

Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Právna istota vrátane prístupu k nezávislým súdom a dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných politík a inštitúcií sú takisto kľúčovými faktormi, pokiaľ ide o fungovanie vnútorného trhu a zaistenie postavenia Poľska v európskych dodávateľských reťazcoch v situácii po skončení pandémie. Okrem dlhodobých obáv v súvislosti so zásadami právneho štátu v Poľsku, na ktoré poukázala Komisia a z ktorých už viaceré boli predmetom rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, najnovší vývoj vyvoláva ďalšie obavy pokiaľ ide o fungovanie právneho poriadku v Poľsku i Únii.

| (26) | Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Nedostatok riadnych verejných konzultácií a konzultácií so sociálnymi partnermi má nepriaznivý vplyv na stabilitu a odolnosť podnikateľského prostredia, ako aj na kvalitu právnych predpisov. Verejné konzultácie sa stali povinnými v prípade návrhov zákonov predložených radou ministrov, nekonajú sa však alebo nie sú povinné v prípade návrhov predkladaných alternatívnymi postupmi, ako sú napríklad návrhy poslancov parlamentu. Táto nekonzistentnosť ďalej negatívne vplýva na kvalitu výsledných právnych predpisov. Okrem toho sa zhoršila kvalita dialógu medzi sociálnymi partnermi, a to najmä v dôsledku žiadnych alebo veľmi krátkych konzultácií v procese tvorby politík. Zabezpečením dostatočného času na konzultácie, väčším zohľadňovaním stanovísk zainteresovaných strán k právnym predpisom a politickým dokumentom a minimalizáciou počtu právnych predpisov vyňatých z konzultácií by sa posilnilo zapojenie sociálnych partnerov a pomohlo by to zlepšiť kvalitu tvorby právnych predpisov. Rada pre sociálny dialóg predstavuje inštitucionálny rámec pre sociálny dialóg v rámci tripartity. Právnymi predpismi prijatými v apríli 2020 sa však oslabuje nezávislosť sociálnych partnerov v Rade pre sociálny dialóg a hrozí ďalšie zhoršenie účinnosti sociálneho dialógu v krajine. |
| --- | --- |

(26)

Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Nedostatok riadnych verejných konzultácií a konzultácií so sociálnymi partnermi má nepriaznivý vplyv na stabilitu a odolnosť podnikateľského prostredia, ako aj na kvalitu právnych predpisov. Verejné konzultácie sa stali povinnými v prípade návrhov zákonov predložených radou ministrov, nekonajú sa však alebo nie sú povinné v prípade návrhov predkladaných alternatívnymi postupmi, ako sú napríklad návrhy poslancov parlamentu. Táto nekonzistentnosť ďalej negatívne vplýva na kvalitu výsledných právnych predpisov. Okrem toho sa zhoršila kvalita dialógu medzi sociálnymi partnermi, a to najmä v dôsledku žiadnych alebo veľmi krátkych konzultácií v procese tvorby politík. Zabezpečením dostatočného času na konzultácie, väčším zohľadňovaním stanovísk zainteresovaných strán k právnym predpisom a politickým dokumentom a minimalizáciou počtu právnych predpisov vyňatých z konzultácií by sa posilnilo zapojenie sociálnych partnerov a pomohlo by to zlepšiť kvalitu tvorby právnych predpisov. Rada pre sociálny dialóg predstavuje inštitucionálny rámec pre sociálny dialóg v rámci tripartity. Právnymi predpismi prijatými v apríli 2020 sa však oslabuje nezávislosť sociálnych partnerov v Rade pre sociálny dialóg a hrozí ďalšie zhoršenie účinnosti sociálneho dialógu v krajine.

| (27) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(27)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (28) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Poľsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(28)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Poľsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (29) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(29)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (30) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(30)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Zvýšiť odolnosť, dostupnosť a účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dostatočných zdrojov a urýchlením zavádzania služieb elektronického zdravotníctva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť, a to najmä posilnením flexibilných režimov a režimov skráteného pracovného času. Lepšie zacieliť sociálne dávky a zabezpečiť prístup k nim pre osoby v núdzi. Zlepšovať digitálne zručnosti. Ďalej podporovať digitálnu transformáciu spoločností a verejnej správy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pokračovať v úsilí zameranom na zabezpečenie prístupu spoločností k finančným prostriedkom a likvidite. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä do digitálnej infraštruktúry, čistej a efektívnej výroby a využívania energie a udržateľnej dopravy, a tak prispieť k postupnej dekarbonizácii hospodárstva aj v uhoľných regiónoch; |
| --- | --- |

3.

| 4. | posilniť investičné prostredie, a to najmä zaručením nezávislosti súdnictva. Zabezpečiť účinné verejné konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov do procesu tvorby politík. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 123.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/142

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020

(2020/C 282/22)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Portugalsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých zahraničných záväzkov, súkromný a verejný dlh a vysoký podiel nesplácaných úverov. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Portugalsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých zahraničných záväzkov, súkromný a verejný dlh a vysoký podiel nesplácaných úverov.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Portugalsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Portugalsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné vzorce špecializácie v jednotlivých portugalských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú Algarve a najvzdialenejšie regióny Madeira a Azory. S tým súvisí významné riziko, že v Portugalsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné vzorce špecializácie v jednotlivých portugalských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú Algarve a najvzdialenejšie regióny Madeira a Azory. S tým súvisí významné riziko, že v Portugalsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

| (10) | Portugalsko predložilo 16. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Portugalsko predložilo 16. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú v prípade Portugalska opodstatnené ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke. |
| --- | --- |

(11)

Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú v prípade Portugalska opodstatnené ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke.

| (12) | Vláda nezahrnula do svojho programu stability na rok 2020 makroekonomický scenár ani predpokladaný vývoj salda verejných financií a pomeru dlhu k HDP aspoň na rok 2020. V programe stability na rok 2020 sa však odhaduje, že každých 30 pracovných dní – t. j. približne 1,5 úplného mesiaca – platnosti opatrení na obmedzenie pohybu môže mať za následok priemerný negatívny dosah na ročný HDP vo výške 6,5 percentuálneho bodu. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré sú spojené s nárastom verejných podmienených záväzkov niektorých verejných korporácií a opatreniami v súvislosti s COVID-19 zameranými na súkromný sektor. Tieto sa pridávajú k už predtým zmluvne dohodnutým podmieneným záväzkom. |
| --- | --- |

(12)

Vláda nezahrnula do svojho programu stability na rok 2020 makroekonomický scenár ani predpokladaný vývoj salda verejných financií a pomeru dlhu k HDP aspoň na rok 2020. V programe stability na rok 2020 sa však odhaduje, že každých 30 pracovných dní – t. j. približne 1,5 úplného mesiaca – platnosti opatrení na obmedzenie pohybu môže mať za následok priemerný negatívny dosah na ročný HDP vo výške 6,5 percentuálneho bodu. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré sú spojené s nárastom verejných podmienených záväzkov niektorých verejných korporácií a opatreniami v súvislosti s COVID-19 zameranými na súkromný sektor. Tieto sa pridávajú k už predtým zmluvne dohodnutým podmieneným záväzkom.

| (13) | Portugalsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. V programe stability na rok 2020 sa uvádzajú odhady vplyvu týchto opatrení na rozpočet buď v mesačnom, alebo v ročnom vyjadrení, pričom sa neuvádza predpokladaný súhrnný číselný údaj na rok 2020. Medzi opatrenia patrí okrem iného jednorazová osobitná podpora pre podniky na pokračovanie v podnikateľskej činnosti (508,0 milióna EUR alebo 0,3 % HDP), zjednodušený systém dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času („layoff“, 373,3 milióna EUR alebo 0,2 % HDP za mesiac uplatňovania) a nákup osobných ochranných prostriedkov v rámci systému zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP za mesiac uplatňovania) (8). Komisia odhaduje, že tieto opatrenia môžu v roku 2020 viesť k celkovým priamym rozpočtovým nákladom vo výške približne 2,5 % HDP. Portugalsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce spravidla nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky a domácnosti, a ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 dosiahnu približne 25,1 miliardy EUR, resp. 12,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platby daní v prípade dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov fyzických a právnických osôb či odklady platby príspevkov na sociálne zabezpečenie (7,9 miliardy EUR alebo 3,9 % HDP), ako aj úverové linky zaručené štátom a iné podobné iniciatívy (4,0 miliardy EUR alebo 2,0 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Portugalsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. V programe stability na rok 2020 sa uvádzajú odhady vplyvu týchto opatrení na rozpočet buď v mesačnom, alebo v ročnom vyjadrení, pričom sa neuvádza predpokladaný súhrnný číselný údaj na rok 2020. Medzi opatrenia patrí okrem iného jednorazová osobitná podpora pre podniky na pokračovanie v podnikateľskej činnosti (508,0 milióna EUR alebo 0,3 % HDP), zjednodušený systém dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času („layoff“, 373,3 milióna EUR alebo 0,2 % HDP za mesiac uplatňovania) a nákup osobných ochranných prostriedkov v rámci systému zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP za mesiac uplatňovania) (8). Komisia odhaduje, že tieto opatrenia môžu v roku 2020 viesť k celkovým priamym rozpočtovým nákladom vo výške približne 2,5 % HDP. Portugalsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce spravidla nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky a domácnosti, a ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 dosiahnu približne 25,1 miliardy EUR, resp. 12,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platby daní v prípade dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov fyzických a právnických osôb či odklady platby príspevkov na sociálne zabezpečenie (7,9 miliardy EUR alebo 3,9 % HDP), ako aj úverové linky zaručené štátom a iné podobné iniciatívy (4,0 miliardy EUR alebo 2,0 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Portugalska v roku 2020 na úrovni 6,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Pomer verejného dlhu k HDP by mal v roku 2020 dosiahnuť 131,6 % a v roku 2021 by mal klesnúť na 124,4 %. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Portugalska v roku 2020 na úrovni 6,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Pomer verejného dlhu k HDP by mal v roku 2020 dosiahnuť 131,6 % a v roku 2021 by mal klesnúť na 124,4 %.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Portugalsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Portugalsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | Pandémia COVID-19 zasiahla Portugalsko začiatkom marca 2020, čím sa jeho systém zdravotnej starostlivosti dostal pod veľký tlak. Vláda rýchlo prijala širokú škálu prísnych opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, pričom vyhlásila ústavný núdzový stav v období od 18. marca 2020 do 2. mája 2020 s cieľom čo najviac obmedziť šírenie tohto ochorenia a straty na životoch. Portugalsko prijalo opatrenia na posilnenie reakčnej kapacity systému zdravotnej starostlivosti a sploštenie krivky nákazy, aby neboli preťažené nemocnice. Vnútroštátne a globálne opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy výrazne obmedzili hospodársku činnosť vo väčšine odvetví, pričom obzvlášť ťažko zasiahli cestovný ruch a súvisiace činnosti a zahmlili sociálny a hospodársky výhľad v Portugalsku, najmä pokiaľ ide o mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP). Podľa prognózy sa očakáva, že hospodárstvo zaznamená v roku 2020 pokles o 6,8 % a v roku 2021 nárast o 5,8 %. |
| --- | --- |

(16)

Pandémia COVID-19 zasiahla Portugalsko začiatkom marca 2020, čím sa jeho systém zdravotnej starostlivosti dostal pod veľký tlak. Vláda rýchlo prijala širokú škálu prísnych opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, pričom vyhlásila ústavný núdzový stav v období od 18. marca 2020 do 2. mája 2020 s cieľom čo najviac obmedziť šírenie tohto ochorenia a straty na životoch. Portugalsko prijalo opatrenia na posilnenie reakčnej kapacity systému zdravotnej starostlivosti a sploštenie krivky nákazy, aby neboli preťažené nemocnice. Vnútroštátne a globálne opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy výrazne obmedzili hospodársku činnosť vo väčšine odvetví, pričom obzvlášť ťažko zasiahli cestovný ruch a súvisiace činnosti a zahmlili sociálny a hospodársky výhľad v Portugalsku, najmä pokiaľ ide o mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP). Podľa prognózy sa očakáva, že hospodárstvo zaznamená v roku 2020 pokles o 6,8 % a v roku 2021 nárast o 5,8 %.

| (17) | S cieľom zmierniť okamžitý vplyv pandémie COVID-19 na zdravie ľudí sa v rozsiahlej miere vynakladajú vysoké výdavky na systém zdravotnej starostlivosti. Sú potrebné investície na zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti, zabezpečenie vybavenia, výrobkov a infraštruktúry potrebných na posilnenie kapacít reakcie na krízu vrátane intenzívnej starostlivosti, testovania či technologického a aplikovaného lekárskeho výskumu, ako aj zaistenie všeobecného prístupu, a to aj mimo mestských oblastí a v najvzdialenejších regiónoch Madeira a Azory. Na začiatku vypuknutia ochorenia COVID-19 sa postupne začal zavádzať nový model riadenia verejných nemocníc zahŕňajúci výrazné zvýšenie ročných rozpočtov. Jeho plynulé vykonávanie v súčasnej situácii by mohlo pomôcť posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 poukázalo na krehkosť zariadení dlhodobej starostlivosti v Portugalsku, ktoré zaznamenali vyššie miery nákazy. Napriek zlepšeniu územného pokrytia dlhodobou starostlivosťou v poslednom desaťročí sú celkové miery prístupu vo všetkých regiónoch krajiny nízke. Zároveň už pred vypuknutím ochorenia COVID-19 sa predpokladalo, že výdavky na zdravotnú starostlivosť, vyjadrené ako percentuálny podiel HDP, zaznamenajú v dlhodobom horizonte výrazný nárast. Na riešenie súčasnej krízy a výziev súvisiacich so starnutím obyvateľstva je potrebné pokračujúce úsilie o zefektívnenie a zvýšenie kapacity zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zmierniť okamžitý vplyv pandémie COVID-19 na zdravie ľudí sa v rozsiahlej miere vynakladajú vysoké výdavky na systém zdravotnej starostlivosti. Sú potrebné investície na zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti, zabezpečenie vybavenia, výrobkov a infraštruktúry potrebných na posilnenie kapacít reakcie na krízu vrátane intenzívnej starostlivosti, testovania či technologického a aplikovaného lekárskeho výskumu, ako aj zaistenie všeobecného prístupu, a to aj mimo mestských oblastí a v najvzdialenejších regiónoch Madeira a Azory. Na začiatku vypuknutia ochorenia COVID-19 sa postupne začal zavádzať nový model riadenia verejných nemocníc zahŕňajúci výrazné zvýšenie ročných rozpočtov. Jeho plynulé vykonávanie v súčasnej situácii by mohlo pomôcť posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 poukázalo na krehkosť zariadení dlhodobej starostlivosti v Portugalsku, ktoré zaznamenali vyššie miery nákazy. Napriek zlepšeniu územného pokrytia dlhodobou starostlivosťou v poslednom desaťročí sú celkové miery prístupu vo všetkých regiónoch krajiny nízke. Zároveň už pred vypuknutím ochorenia COVID-19 sa predpokladalo, že výdavky na zdravotnú starostlivosť, vyjadrené ako percentuálny podiel HDP, zaznamenajú v dlhodobom horizonte výrazný nárast. Na riešenie súčasnej krízy a výziev súvisiacich so starnutím obyvateľstva je potrebné pokračujúce úsilie o zefektívnenie a zvýšenie kapacity zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

| (18) | V nadväznosti na nepretržitý pozitívny vývoj na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v dôsledku pandémie teraz čeliť mimoriadnym výzvam v oblasti zamestnanosti. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 nezamestnanosť zvýši na 9,7 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva, predtým ako v roku 2021 klesne na úroveň 7,4 % v porovnaní so 6,5 % v roku 2019. V záujme podpory zamestnanosti a zmiernenia rizika strát pracovných miest Portugalsko zjednodušilo a upravilo využívanie existujúceho systému dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času. Cielené využívanie programov Únie a národných programov by mohlo prispieť k zachovaniu pracovných miest a hospodárskej činnosti, a to najmä v súvislosti s MSP. Vo fáze oživenia budú personalizované a cielené aktívne politiky trhu práce, najmä zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia, zohrávať rozhodujúcu úlohu pri udržiavaní pripravenosti pracovnej sily. Spolupráca medzi zamestnávateľmi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a verejnými službami zamestnanosti bude kľúčová pre zabezpečenie prudkého nárastu v oblasti náboru zamestnancov. |
| --- | --- |

(18)

V nadväznosti na nepretržitý pozitívny vývoj na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v dôsledku pandémie teraz čeliť mimoriadnym výzvam v oblasti zamestnanosti. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 nezamestnanosť zvýši na 9,7 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva, predtým ako v roku 2021 klesne na úroveň 7,4 % v porovnaní so 6,5 % v roku 2019. V záujme podpory zamestnanosti a zmiernenia rizika strát pracovných miest Portugalsko zjednodušilo a upravilo využívanie existujúceho systému dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času. Cielené využívanie programov Únie a národných programov by mohlo prispieť k zachovaniu pracovných miest a hospodárskej činnosti, a to najmä v súvislosti s MSP. Vo fáze oživenia budú personalizované a cielené aktívne politiky trhu práce, najmä zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia, zohrávať rozhodujúcu úlohu pri udržiavaní pripravenosti pracovnej sily. Spolupráca medzi zamestnávateľmi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a verejnými službami zamestnanosti bude kľúčová pre zabezpečenie prudkého nárastu v oblasti náboru zamestnancov.

| (19) | Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžaduje opatrenia na zmiernenie sociálnych vplyvov a ochranu ľudí v zraniteľných situáciách, aby sa neprehĺbili nerovnosti. Patria medzi ne systémy dávok v nezamestnanosti a podpora príjmu pre najviac zasiahnutých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a neštandardných pracovníkov, prístup k službám a opatrenia na podporu opätovného začlenenia do trhu práce. Vykonávanie národného sociálneho pohotovostného plánu v spolupráci so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou by mohlo prispieť k okamžitej a koordinovanej reakcii zameranej na zmiernenie sociálnych dôsledkov krízy. Politické zmeny zamerané na zvrátenie poklesu účinnosti sociálnych transferov v posledných rokoch, ako je napríklad zvýšenie minimálneho príjmu, príplatku solidarity pre staršie osoby, dôchodkov a rodinných dávok, mali pozitívny vplyv na rozdelenie príjmov. Napriek tomu sociálne transfery (okrem dôchodkov) znížili v Portugalsku v roku 2018 podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou iba o 23,8 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 34 %. Primeranosť systému minimálneho príjmu patrí navyše medzi najnižšie v Únii a zaisťuje príjem len na úrovni 40 % národnej hranice chudoby. |
| --- | --- |

(19)

Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžaduje opatrenia na zmiernenie sociálnych vplyvov a ochranu ľudí v zraniteľných situáciách, aby sa neprehĺbili nerovnosti. Patria medzi ne systémy dávok v nezamestnanosti a podpora príjmu pre najviac zasiahnutých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a neštandardných pracovníkov, prístup k službám a opatrenia na podporu opätovného začlenenia do trhu práce. Vykonávanie národného sociálneho pohotovostného plánu v spolupráci so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou by mohlo prispieť k okamžitej a koordinovanej reakcii zameranej na zmiernenie sociálnych dôsledkov krízy. Politické zmeny zamerané na zvrátenie poklesu účinnosti sociálnych transferov v posledných rokoch, ako je napríklad zvýšenie minimálneho príjmu, príplatku solidarity pre staršie osoby, dôchodkov a rodinných dávok, mali pozitívny vplyv na rozdelenie príjmov. Napriek tomu sociálne transfery (okrem dôchodkov) znížili v Portugalsku v roku 2018 podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou iba o 23,8 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 34 %. Primeranosť systému minimálneho príjmu patrí navyše medzi najnižšie v Únii a zaisťuje príjem len na úrovni 40 % národnej hranice chudoby.

| (20) | Pandémia COVID-19 kladie značné požiadavky na používanie digitálnych technológií, aby sa zabezpečil trvalý prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a podnikateľskej činnosti v kontexte nutného prijatia opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Portugalské školy a strediská odbornej prípravy boli zatvorené a tradičné prezenčné vyučovanie bolo prerušené a nahradené možnosťou dištančného vzdelávania. Zhruba 6 % domácností stále nemá prístup na internet, čo má dosah približne na 50 000 žiakov, pričom existujú značné rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, pokiaľ ide o dostupnosť internetu a pokrytie telekomunikačnou sieťou. Študenti zo sociálno-ekonomicky zvýhodnených rodín majú lepšie predpoklady na zvládnutie výziev, ktoré prináša so sebou diaľkové vzdelávanie. Portugalsko má navyše veľký deficit v oblasti digitálnych zručností. V roku 2019 nemalo základné digitálne zručnosti 48 % obyvateľstva, pričom asi 26 % obyvateľstva nemalo žiadne digitálne zručnosti, a podiel osôb, ktoré nikdy nepoužili internet, predstavuje dvojnásobok priemeru Únie. Súčasné okolnosti si vyžadujú intenzívnu realizáciu kurzov elektronickej odbornej prípravy a úsilie pomôcť ľuďom trpiacim digitálnym vylúčením prekonať prekážky v prístupe k vzdelávaniu na diaľku. Zavedením digitálnych technológií, ktoré umožňujú ponúkať alternatívne pracovné podmienky, ako aj digitálnych služieb v podnikoch by sa umožnila kontinuita činností podnikov, ktorých služby sa môžu poskytovať online, čím by sa zmiernil vplyv obmedzení v niektorých sektoroch. To je obzvlášť dôležité v Portugalsku, ktorého hospodárstvo tvoria prevažne mikropodniky koncentrované v tradičných odvetviach. Jedným z hlavných faktorov, ktoré bránia digitalizácii MSP, je priepasť v oblasti digitálnych znalostí, ktorá je výsledkom celkovo nízkej úrovne digitálnej gramotnosti medzi manažérmi a zamestnancami. |
| --- | --- |

(20)

Pandémia COVID-19 kladie značné požiadavky na používanie digitálnych technológií, aby sa zabezpečil trvalý prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a podnikateľskej činnosti v kontexte nutného prijatia opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Portugalské školy a strediská odbornej prípravy boli zatvorené a tradičné prezenčné vyučovanie bolo prerušené a nahradené možnosťou dištančného vzdelávania. Zhruba 6 % domácností stále nemá prístup na internet, čo má dosah približne na 50 000 žiakov, pričom existujú značné rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, pokiaľ ide o dostupnosť internetu a pokrytie telekomunikačnou sieťou. Študenti zo sociálno-ekonomicky zvýhodnených rodín majú lepšie predpoklady na zvládnutie výziev, ktoré prináša so sebou diaľkové vzdelávanie. Portugalsko má navyše veľký deficit v oblasti digitálnych zručností. V roku 2019 nemalo základné digitálne zručnosti 48 % obyvateľstva, pričom asi 26 % obyvateľstva nemalo žiadne digitálne zručnosti, a podiel osôb, ktoré nikdy nepoužili internet, predstavuje dvojnásobok priemeru Únie. Súčasné okolnosti si vyžadujú intenzívnu realizáciu kurzov elektronickej odbornej prípravy a úsilie pomôcť ľuďom trpiacim digitálnym vylúčením prekonať prekážky v prístupe k vzdelávaniu na diaľku. Zavedením digitálnych technológií, ktoré umožňujú ponúkať alternatívne pracovné podmienky, ako aj digitálnych služieb v podnikoch by sa umožnila kontinuita činností podnikov, ktorých služby sa môžu poskytovať online, čím by sa zmiernil vplyv obmedzení v niektorých sektoroch. To je obzvlášť dôležité v Portugalsku, ktorého hospodárstvo tvoria prevažne mikropodniky koncentrované v tradičných odvetviach. Jedným z hlavných faktorov, ktoré bránia digitalizácii MSP, je priepasť v oblasti digitálnych znalostí, ktorá je výsledkom celkovo nízkej úrovne digitálnej gramotnosti medzi manažérmi a zamestnancami.

| (21) | S cieľom zabrániť bankrotom, ktorým sa dá predísť, a umožniť, aby podniky prežili šok a zostali konkurencieschopnými, prijalo Portugalsko súbor opatrení zameraných na podporu životaschopných podnikov, najmä MSP, ovplyvnených zavedením opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi, ktoré spôsobilo obmedzenie operácií a pokles domáceho a celosvetového dopytu. Tieto opatrenia sú zamerané na zabezpečenie podpory likvidity, a to aj vo forme záruk financovaných z prostriedkov štátnych a finančných inštitúcií, priamych dotácií, odkladov platby daní, zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladov splatnosti, ako aj odkladov splátok nájomného a verejného moratória na bankové úvery poskytnuté domácnostiam a podnikom. Sú určené najmä pre najviac postihnuté odvetvia vrátane cestovného ruchu, pohostinstva a súvisiacich hospodárskych činností, ako aj výrobných a vyvážajúcich spoločností. Je dôležité, aby verejné inštitúcie a súkromní sprostredkovatelia vykonali takéto opatrenia včas a efektívne. V tejto súvislosti portugalská vláda zjednodušila postup sprístupnenia úverových liniek, najmä pokiaľ ide o dokumentáciu, ktorú majú podniky predkladať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora, ako aj podmienky financovania hospodárstva. Ďalšie politické opatrenia sú zamerané na podporu podnikania a samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom zabrániť bankrotom, ktorým sa dá predísť, a umožniť, aby podniky prežili šok a zostali konkurencieschopnými, prijalo Portugalsko súbor opatrení zameraných na podporu životaschopných podnikov, najmä MSP, ovplyvnených zavedením opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi, ktoré spôsobilo obmedzenie operácií a pokles domáceho a celosvetového dopytu. Tieto opatrenia sú zamerané na zabezpečenie podpory likvidity, a to aj vo forme záruk financovaných z prostriedkov štátnych a finančných inštitúcií, priamych dotácií, odkladov platby daní, zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladov splatnosti, ako aj odkladov splátok nájomného a verejného moratória na bankové úvery poskytnuté domácnostiam a podnikom. Sú určené najmä pre najviac postihnuté odvetvia vrátane cestovného ruchu, pohostinstva a súvisiacich hospodárskych činností, ako aj výrobných a vyvážajúcich spoločností. Je dôležité, aby verejné inštitúcie a súkromní sprostredkovatelia vykonali takéto opatrenia včas a efektívne. V tejto súvislosti portugalská vláda zjednodušila postup sprístupnenia úverových liniek, najmä pokiaľ ide o dokumentáciu, ktorú majú podniky predkladať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora, ako aj podmienky financovania hospodárstva. Ďalšie politické opatrenia sú zamerané na podporu podnikania a samostatne zárobkovo činných osôb.

| (22) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície podporujúce rast, ktoré sa zameriavajú na podporu výskumu a inovácií, digitalizácie, konektivity a zelenej transformácie, prispejú k oživeniu portugalského hospodárstva a presmerujú ho na dlhodobý udržateľný rast. Situácia týkajúca sa periférnej polohy Portugalska by sa mohla riešiť investíciami do dopravnej infraštruktúry, a to najmä odstránením medzier v železničnom spojení so Španielskom a umožnením toho, aby sa zužitkoval nedostatočne využívaný potenciál portugalských prístavov. V národnom energetickom a klimatickom pláne Portugalska sa uvádzajú významné investičné potreby na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Stále existuje veľký priestor na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a zníženie spotreby energie v podnikovom sektore. Lepšia energetická konektivita v rámci Pyrenejského polostrova by mohla umožniť intenzívnejšiu hospodársku súťaž a uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Investície môžu tiež pomôcť, pokiaľ ide o predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, ako sú povodne a lesné požiare, ako aj zlepšenie vodného hospodárstva a nakladania s odpadmi a rozvoj potenciálu obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Portugalsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Portugalsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond. |
| --- | --- |

(22)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície podporujúce rast, ktoré sa zameriavajú na podporu výskumu a inovácií, digitalizácie, konektivity a zelenej transformácie, prispejú k oživeniu portugalského hospodárstva a presmerujú ho na dlhodobý udržateľný rast. Situácia týkajúca sa periférnej polohy Portugalska by sa mohla riešiť investíciami do dopravnej infraštruktúry, a to najmä odstránením medzier v železničnom spojení so Španielskom a umožnením toho, aby sa zužitkoval nedostatočne využívaný potenciál portugalských prístavov. V národnom energetickom a klimatickom pláne Portugalska sa uvádzajú významné investičné potreby na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Stále existuje veľký priestor na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a zníženie spotreby energie v podnikovom sektore. Lepšia energetická konektivita v rámci Pyrenejského polostrova by mohla umožniť intenzívnejšiu hospodársku súťaž a uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Investície môžu tiež pomôcť, pokiaľ ide o predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, ako sú povodne a lesné požiare, ako aj zlepšenie vodného hospodárstva a nakladania s odpadmi a rozvoj potenciálu obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Portugalsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Portugalsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

| (23) | Portugalský súdny systém sa v posledných rokoch zefektívnil vďaka niekoľkým opatreniam, ktoré sa naďalej vykonávajú. Pandémia a výsledná recesia však môžu viesť k zvýšeniu počtu súdnych sporov, ktoré by mohli zhoršiť pretrvávajúce nedostatky, najmä zdĺhavé konania a veľký počet nevybavených prípadov na administratívnych a daňových súdoch. Zvýšením efektívnosti a odolnosti súdneho systému by sa mohlo zlepšiť podnikateľské prostredie, a to najmä v prospech domácich MSP a investorov. |
| --- | --- |

(23)

Portugalský súdny systém sa v posledných rokoch zefektívnil vďaka niekoľkým opatreniam, ktoré sa naďalej vykonávajú. Pandémia a výsledná recesia však môžu viesť k zvýšeniu počtu súdnych sporov, ktoré by mohli zhoršiť pretrvávajúce nedostatky, najmä zdĺhavé konania a veľký počet nevybavených prípadov na administratívnych a daňových súdoch. Zvýšením efektívnosti a odolnosti súdneho systému by sa mohlo zlepšiť podnikateľské prostredie, a to najmä v prospech domácich MSP a investorov.

| (24) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(24)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (25) | V posledných rokoch sa v portugalskom bankovom systéme zaznamenalo niekoľko celkových zlepšení. Metriky ziskovosti sa zlepšili v dôsledku úsilia o zefektívnenie sektora, obmedzenia rezerv a zníženia hodnoty. Vzhľadom na zlepšenú ziskovosť bankový systém pokračoval na svojej ceste k posilneniu podielu kapitálu. Úroveň vlastných zdrojov je však stále pod priemerom Únie. Podiel nesplácaných úverov zotrval vo viacročnom klesajúcom trende, ale naďalej predstavuje dvojnásobok tohto podielu v Únii. Schopnosť vytvárať príjmy je v kontexte nízkych úrokových sadzieb a hospodárstva so stále vysokou úrovňou zadlženosti naďalej výzvou. Kríza spôsobená ochorením COVID-19, prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami, ako aj určitá expozícia voči krajinám závislým od ropy budú pre bankový sektor výzvami, ktoré sa odrazia v úverovej kvalite poskytnutých úverov. |
| --- | --- |

(25)

V posledných rokoch sa v portugalskom bankovom systéme zaznamenalo niekoľko celkových zlepšení. Metriky ziskovosti sa zlepšili v dôsledku úsilia o zefektívnenie sektora, obmedzenia rezerv a zníženia hodnoty. Vzhľadom na zlepšenú ziskovosť bankový systém pokračoval na svojej ceste k posilneniu podielu kapitálu. Úroveň vlastných zdrojov je však stále pod priemerom Únie. Podiel nesplácaných úverov zotrval vo viacročnom klesajúcom trende, ale naďalej predstavuje dvojnásobok tohto podielu v Únii. Schopnosť vytvárať príjmy je v kontexte nízkych úrokových sadzieb a hospodárstva so stále vysokou úrovňou zadlženosti naďalej výzvou. Kríza spôsobená ochorením COVID-19, prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami, ako aj určitá expozícia voči krajinám závislým od ropy budú pre bankový sektor výzvami, ktoré sa odrazia v úverovej kvalite poskytnutých úverov.

| (26) | Zdĺhavé insolvenčné konania boli určené za jeden z kľúčových faktorov, ktoré bankám bránia v tom, aby sa rýchlo vyrovnali s existujúcim objemom nesplácaných úverov. Takisto majú podstatný vplyv na oceňovanie týchto aktív na sekundárnom trhu, keďže výsledky, merané ako platby veriteľom, sú nedostatočné. Rozčlenenie nesplácaných úverov aj naďalej vykazuje vysoký podiel podnikových úverov (približne dve tretiny), pri ktorých sa dá najmenej uplatniť rýchly, štandardizovaný prístup. V posledných rokoch bolo vykonaných niekoľko zmien v insolvenčných konaniach, ako aj v občianskoprávnych konaniach. Ďalšie úpravy, najmä pokiaľ ide o neodôvodnené oneskorenie, by pomohli tak veriteľom, ako aj dlžníkom, pričom dlžníkom by sa umožnil nový začiatok. |
| --- | --- |

(26)

Zdĺhavé insolvenčné konania boli určené za jeden z kľúčových faktorov, ktoré bankám bránia v tom, aby sa rýchlo vyrovnali s existujúcim objemom nesplácaných úverov. Takisto majú podstatný vplyv na oceňovanie týchto aktív na sekundárnom trhu, keďže výsledky, merané ako platby veriteľom, sú nedostatočné. Rozčlenenie nesplácaných úverov aj naďalej vykazuje vysoký podiel podnikových úverov (približne dve tretiny), pri ktorých sa dá najmenej uplatniť rýchly, štandardizovaný prístup. V posledných rokoch bolo vykonaných niekoľko zmien v insolvenčných konaniach, ako aj v občianskoprávnych konaniach. Ďalšie úpravy, najmä pokiaľ ide o neodôvodnené oneskorenie, by pomohli tak veriteľom, ako aj dlžníkom, pričom dlžníkom by sa umožnil nový začiatok.

| (27) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Portugalsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(27)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Portugalsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (28) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Portugalsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(28)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Portugalsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (29) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(29)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (30) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(30)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

| (31) | Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(31)

Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnej zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Podporovať zamestnanosť a uprednostňovať opatrenia na zachovanie pracovných miest. Zaručiť dostatočnú a účinnú sociálnu ochranu a podporu príjmu. Podporovať využívanie digitálnych technológií s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vykonať dočasné opatrenia zamerané na zabezpečenie prístupu k likvidite pre podniky, najmä MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, železničnú infraštruktúru a inovácie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zvýšiť efektívnosť správnych a daňových súdov. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 129.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Vplyv na rozpočet je vyjadrený ako percentuálny podiel HDP v roku 2020 podľa prognózy Komisie z jari 2020 (200,4 miliardy EUR).

8

(9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/149

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020

(2020/C 282/23)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Rumunsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta súvisia najmä s nákladovou konkurencieschopnosťou a prehlbujúcim sa deficitom bežného účtu v kontexte expanzívnej fiškálnej politiky a nepredvídateľného podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Rumunsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta súvisia najmä s nákladovou konkurencieschopnosťou a prehlbujúcim sa deficitom bežného účtu v kontexte expanzívnej fiškálnej politiky a nepredvídateľného podnikateľského prostredia.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rumunsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rumunsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku výrazných nedostatkov v oblasti investícií a produktivity práce a odlišných podôb špecializácie v jednotlivých rumunských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. To so sebou prináša značné riziko, že v Rumunsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov, čím sa zvráti už pozorovaný trend mierneho znižovania rozdielov medzi hlavným mestom a ostatnými regiónmi alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku výrazných nedostatkov v oblasti investícií a produktivity práce a odlišných podôb špecializácie v jednotlivých rumunských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. To so sebou prináša značné riziko, že v Rumunsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov, čím sa zvráti už pozorovaný trend mierneho znižovania rozdielov medzi hlavným mestom a ostatnými regiónmi alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Rumunsko predložilo 8. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 14. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Rumunsko predložilo 8. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 14. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Rada 3. apríla 2020 prijala rozhodnutie (EÚ) 2020/509 (7) o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku z dôvodu nedodržania kritéria deficitu v roku 2019. Toto zistenie bolo založené na aktualizovaných fiškálnych cieľoch vlády, ktoré odrážali údaje o plnení rozpočtu od začiatku roka k danému dňu. Výsledný deficit verejných financií za rok 2019 vo výške 4,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) toto porušenie potvrdil. Toto porušenie bolo výsledkom nepretržitého hromadenia fiškálnych nerovnováh v dôsledku expanzívnej fiškálnej politiky od roku 2016 v období silného hospodárskeho rastu. Systematické a opakované odchýlky od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel počas daného obdobia spôsobili, že tieto pravidlá sú z veľkej časti neúčinné. Rumunsko okrem toho opakovane nedokázalo prijať účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady, ktoré mu boli adresované v súvislosti s postupom pri značnej odchýlke. Rada takisto vydala 3. apríla 2020 odporúčanie (8) s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku najneskôr do roku 2022. |
| --- | --- |

(12)

Rada 3. apríla 2020 prijala rozhodnutie (EÚ) 2020/509 (7) o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku z dôvodu nedodržania kritéria deficitu v roku 2019. Toto zistenie bolo založené na aktualizovaných fiškálnych cieľoch vlády, ktoré odrážali údaje o plnení rozpočtu od začiatku roka k danému dňu. Výsledný deficit verejných financií za rok 2019 vo výške 4,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) toto porušenie potvrdil. Toto porušenie bolo výsledkom nepretržitého hromadenia fiškálnych nerovnováh v dôsledku expanzívnej fiškálnej politiky od roku 2016 v období silného hospodárskeho rastu. Systematické a opakované odchýlky od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel počas daného obdobia spôsobili, že tieto pravidlá sú z veľkej časti neúčinné. Rumunsko okrem toho opakovane nedokázalo prijať účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady, ktoré mu boli adresované v súvislosti s postupom pri značnej odchýlke. Rada takisto vydala 3. apríla 2020 odporúčanie (8) s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku najneskôr do roku 2022.

| (13) | Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Rumunsku bola už pred vypuknutím nákazy COVID-19 ohrozená v dôsledku vysokých rozpočtových deficitov a predpokladaného značného nárastu nákladov na starnutie, najmä dôchodkov. Sociálne dôchodky sa v septembri 2019 zvýšili o 15 %. Na základe zákona o dôchodkoch prijatého v lete 2019 sa v septembri 2020 majú zvýšiť o 40 % a v septembri 2021 sa majú prepočítavať smerom nahor. Výdavky na dôchodky by sa tak v priebehu rokov 2020 až 2022 podstatne zvýšili. Riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti ešte viac zvyšujú vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na hospodársku činnosť a fiškálne úsilie potrebné na jeho zmiernenie. Kvôli predchádzajúcim rozhodnutiam v oblasti fiškálnej politiky zostali Rumunsku len malé fiškálne rezervy na to, aby mohlo čeliť dôsledkom prepuknutia nákazy COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Rumunsku bola už pred vypuknutím nákazy COVID-19 ohrozená v dôsledku vysokých rozpočtových deficitov a predpokladaného značného nárastu nákladov na starnutie, najmä dôchodkov. Sociálne dôchodky sa v septembri 2019 zvýšili o 15 %. Na základe zákona o dôchodkoch prijatého v lete 2019 sa v septembri 2020 majú zvýšiť o 40 % a v septembri 2021 sa majú prepočítavať smerom nahor. Výdavky na dôchodky by sa tak v priebehu rokov 2020 až 2022 podstatne zvýšili. Riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti ešte viac zvyšujú vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na hospodársku činnosť a fiškálne úsilie potrebné na jeho zmiernenie. Kvôli predchádzajúcim rozhodnutiam v oblasti fiškálnej politiky zostali Rumunsku len malé fiškálne rezervy na to, aby mohlo čeliť dôsledkom prepuknutia nákazy COVID-19.

| (14) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií z deficitu vo výške 4,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 6,7 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z úrovne 35,2 % v roku 2019 na 40,9 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Okrem toho existujú riziká ohrozujúce rozpočtové prognózy. Napríklad sa zdá, že niektoré príjmové položky podľa odhadov nie sú v súlade s podkladovými makroekonomickými prognózami, zatiaľ čo zmiernenie niektorých súčasných výdavkových položiek sa javí ako založené na opatreniach fiškálnej konsolidácie, ktoré v programe nie sú uvedené. |
| --- | --- |

(14)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií z deficitu vo výške 4,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 6,7 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z úrovne 35,2 % v roku 2019 na 40,9 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Okrem toho existujú riziká ohrozujúce rozpočtové prognózy. Napríklad sa zdá, že niektoré príjmové položky podľa odhadov nie sú v súlade s podkladovými makroekonomickými prognózami, zatiaľ čo zmiernenie niektorých súčasných výdavkových položiek sa javí ako založené na opatreniach fiškálnej konsolidácie, ktoré v programe nie sú uvedené.

| (15) | Rumunsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,2 % HDP. Zahŕňajú dávku súvisiacu s technickou nezamestnanosťou pre zamestnancov a podobné dávky pre iné kategórie pracovníkov, zdravotnícke vybavenie a iné výdavky na pomoc v boji proti ochoreniu COVID-19 a bonusy pre zamestnancov v sektore zdravotníctva, ktorí pracujú s pacientmi nakazenými ochorením COVID-19. Vláda okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Medzi tieto opatrenia patria odklady dane, urýchlenie preplácania dane z pridanej hodnoty (DPH), záruky za úvery pre malé a stredné podniky (MSP), dočasné moratórium na splátky bankových úverov pre domácnosti a MSP a odloženie nájomného a poplatkov za služby spojené s obchodnými priestormi pre MSP. Celkovo sú opatrenia, ktoré vláda Rumunska prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. |
| --- | --- |

(15)

Rumunsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,2 % HDP. Zahŕňajú dávku súvisiacu s technickou nezamestnanosťou pre zamestnancov a podobné dávky pre iné kategórie pracovníkov, zdravotnícke vybavenie a iné výdavky na pomoc v boji proti ochoreniu COVID-19 a bonusy pre zamestnancov v sektore zdravotníctva, ktorí pracujú s pacientmi nakazenými ochorením COVID-19. Vláda okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Medzi tieto opatrenia patria odklady dane, urýchlenie preplácania dane z pridanej hodnoty (DPH), záruky za úvery pre malé a stredné podniky (MSP), dočasné moratórium na splátky bankových úverov pre domácnosti a MSP a odloženie nájomného a poplatkov za služby spojené s obchodnými priestormi pre MSP. Celkovo sú opatrenia, ktoré vláda Rumunska prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020.

| (16) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rumunska v roku 2020 na úrovni -9,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni -11,4 % HDP. Komisia predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 46,2 %. |
| --- | --- |

(16)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rumunska v roku 2020 na úrovni -9,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni -11,4 % HDP. Komisia predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 46,2 %.

| (17) | Rumunsko vyhlásilo 16. marca 2020 výnimočný stav. Od 25. marca 2020 sa zatvorili všetky školy a obchody s výnimkou obchodov, v ktorých sa predávajú výrobky základnej potreby, a začali platiť obmedzenia prekračovania hraníc. Na verejnosti bol povolený pohyb len v obmedzených prípadoch a na osoby staršie než 65 rokov sa vzťahovali ešte prísnejšie opatrenia. Rumunsko zaviedlo aj zákaz cestovania do niektorých krajín a v niekoľkých mestách vyhlásilo prísnu karanténu. Táto situácia sa negatívne odrazila vo výrobnom odvetví hospodárstva, keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali výrazne záporný vplyv na hospodársku činnosť. Niekoľko výrobcov v priemyselnom odvetví odstavilo v druhej polovici marca výrobu, čo malo značné vedľajšie účinky v kľúčových odvetviach, ako je automobilový priemysel. Podobný vývoj sa zaznamenal aj v maloobchodnom sektore a sektore stravovacích a ubytovacích služieb. Súhrnný účinok týchto skutočností spôsobí, že hospodárstvo sa v roku 2020 dostane do recesie. Výnimočný stav sa skončil 14. mája 2020 a Rumunsko oznámilo, že postupne bude uvoľňovať opatrenia na obmedzenie pohybu. Od 15. mája 2020 boli zavedené opatrenia zamerané na uvoľňovanie obmedzenia pohybu v mestách, čiastočné otváranie komerčného maloobchodu a povinné nosenie ochranných rúšok v uzavretých verejných a obchodných priestoroch, verejnej doprave a na pracoviskách. Koncom apríla a začiatkom mája 2020 niektorí výrobcovia v automobilovom priemysle postupne obnovili svoju činnosť. Vláda pripravuje ďalšie opatrenia zamerané na oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

(17)

Rumunsko vyhlásilo 16. marca 2020 výnimočný stav. Od 25. marca 2020 sa zatvorili všetky školy a obchody s výnimkou obchodov, v ktorých sa predávajú výrobky základnej potreby, a začali platiť obmedzenia prekračovania hraníc. Na verejnosti bol povolený pohyb len v obmedzených prípadoch a na osoby staršie než 65 rokov sa vzťahovali ešte prísnejšie opatrenia. Rumunsko zaviedlo aj zákaz cestovania do niektorých krajín a v niekoľkých mestách vyhlásilo prísnu karanténu. Táto situácia sa negatívne odrazila vo výrobnom odvetví hospodárstva, keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali výrazne záporný vplyv na hospodársku činnosť. Niekoľko výrobcov v priemyselnom odvetví odstavilo v druhej polovici marca výrobu, čo malo značné vedľajšie účinky v kľúčových odvetviach, ako je automobilový priemysel. Podobný vývoj sa zaznamenal aj v maloobchodnom sektore a sektore stravovacích a ubytovacích služieb. Súhrnný účinok týchto skutočností spôsobí, že hospodárstvo sa v roku 2020 dostane do recesie. Výnimočný stav sa skončil 14. mája 2020 a Rumunsko oznámilo, že postupne bude uvoľňovať opatrenia na obmedzenie pohybu. Od 15. mája 2020 boli zavedené opatrenia zamerané na uvoľňovanie obmedzenia pohybu v mestách, čiastočné otváranie komerčného maloobchodu a povinné nosenie ochranných rúšok v uzavretých verejných a obchodných priestoroch, verejnej doprave a na pracoviskách. Koncom apríla a začiatkom mája 2020 niektorí výrobcovia v automobilovom priemysle postupne obnovili svoju činnosť. Vláda pripravuje ďalšie opatrenia zamerané na oživenie hospodárstva.

| (18) | Pandémia vyvinula na systém zdravotnej starostlivosti nevídaný tlak. Kríza zasiahla systém poznačený štrukturálnymi nedostatkami, ako sú nízke výdavky a nerovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti je zásadnou výzvou zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho schopnosti reagovať na otrasy. Rumunsko nakupovalo v rámci bezprostrednej reakcie kritické zdravotnícke vybavenie a zahrnulo náklady na lekárske ošetrenie súvisiace s ochorením COVID-19 do balíka minimálnych dávok pre nepoistené osoby. Odolnosť systému zdravotnej starostlivosti oslabuje značný nedostatok zdravotníckeho personálu vrátane rodinných lekárov, ako aj zastarané zdravotnícke zariadenia, nedostatok zdravotníckeho vybavenia, nedostatočná odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a obmedzená kontinuita a integrácia medzi rôznymi úrovňami starostlivosti. Ohlásené neuspokojené liečebné potreby boli na vzostupe už pred krízou vyvolanou ochorením COVID-19 a pravdepodobne došlo k zhoršeniu prístupu k zdravotnej starostlivosti. V dôsledku pandémie sa ešte výraznejšie prejavili regionálne rozdiely a nedostatky v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pre skupiny obyvateľstva s nízkym príjmom a starších ľudí. Starnutie obyvateľstva a migrácia predstavujú z dlhodobejšieho hľadiska výzvu, ktorá zvyšuje tlak na udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti. So zreteľom na ochorenie COVID-19 je rovnako dôležité riešiť štrukturálne problémy vrátane rozvoja preventívnej, ambulantnej a komunitnej starostlivosti pomocou dobre zacielených opatrení verejnej politiky. Na posilnenie rumunského systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zabezpečenia zdravotníckych pracovníkov a zariadení, posilnenia technologického a aplikovaného výskumu a zlepšenia pokrytia a dostupnosti zdravotníckych služieb pre všetkých občanov – aj vo vidieckych oblastiach – a to aj pomocou využívania služieb elektronického zdravotníctva budú potrebné dlhodobé investície. |
| --- | --- |

(18)

Pandémia vyvinula na systém zdravotnej starostlivosti nevídaný tlak. Kríza zasiahla systém poznačený štrukturálnymi nedostatkami, ako sú nízke výdavky a nerovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti je zásadnou výzvou zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho schopnosti reagovať na otrasy. Rumunsko nakupovalo v rámci bezprostrednej reakcie kritické zdravotnícke vybavenie a zahrnulo náklady na lekárske ošetrenie súvisiace s ochorením COVID-19 do balíka minimálnych dávok pre nepoistené osoby. Odolnosť systému zdravotnej starostlivosti oslabuje značný nedostatok zdravotníckeho personálu vrátane rodinných lekárov, ako aj zastarané zdravotnícke zariadenia, nedostatok zdravotníckeho vybavenia, nedostatočná odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a obmedzená kontinuita a integrácia medzi rôznymi úrovňami starostlivosti. Ohlásené neuspokojené liečebné potreby boli na vzostupe už pred krízou vyvolanou ochorením COVID-19 a pravdepodobne došlo k zhoršeniu prístupu k zdravotnej starostlivosti. V dôsledku pandémie sa ešte výraznejšie prejavili regionálne rozdiely a nedostatky v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pre skupiny obyvateľstva s nízkym príjmom a starších ľudí. Starnutie obyvateľstva a migrácia predstavujú z dlhodobejšieho hľadiska výzvu, ktorá zvyšuje tlak na udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti. So zreteľom na ochorenie COVID-19 je rovnako dôležité riešiť štrukturálne problémy vrátane rozvoja preventívnej, ambulantnej a komunitnej starostlivosti pomocou dobre zacielených opatrení verejnej politiky. Na posilnenie rumunského systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zabezpečenia zdravotníckych pracovníkov a zariadení, posilnenia technologického a aplikovaného výskumu a zlepšenia pokrytia a dostupnosti zdravotníckych služieb pre všetkých občanov – aj vo vidieckych oblastiach – a to aj pomocou využívania služieb elektronického zdravotníctva budú potrebné dlhodobé investície.

| (19) | Rýchly hospodársky rast v posledných rokoch priniesol zlepšenie sociálnych podmienok. Hrubý disponibilný príjem domácností sa v roku 2019 zvýšil o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2019 nachádzalo na úrovni 31,2 %, teda bolo jedno z najvyšších v Únii, momentálne však stabilným tempom klesá. Vplyv pandémie na hospodárstvo však môže viesť k zhoršovaniu sociálnych podmienok. Očakáva sa, že chudoba a sociálne vylúčenie vrátane detskej chudoby, chudoby zamestnaných osôb a príjmovej nerovnosti sa budú zvyšovať, pričom medzi najohrozenejšie skupiny budú patriť pracovníci s neštandardnými zmluvami, nedeklarovaní pracovníci, samostatne zárobkovo činné osoby, Rómovia, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a bezdomovci. Rozsah a primeranosť opatrení sociálnej ochrany a účinnosť daňového a dávkového systému sú pri prerozdeľovaní príjmu aj naďalej obmedzené. Deti vo vidieckych oblastiach a neformálnych osadách majú obmedzený prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, primeranej výžive, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Sociálne transfery majú len veľmi obmedzený vplyv na znižovanie chudoby a sociálny referenčný index používaný ako základ pre väčšinu sociálnych dávok sa neaktualizoval od roku 2008. Primeranosť podpory minimálneho príjmu zostáva jednou z najnižších v Únii. Hoci sa reforma minimálneho inkluzívneho príjmu prijala v roku 2016, bola znovu odložená na rok 2021. Sociálne a základné služby zostávajú aj naďalej z veľkej časti nedostatočné, a to aj v oblastiach ako voda a sanitácia, energetika a bývanie. Územné rozdelenie je navyše nerovnomerné a vyznačuje sa významnými rozdielmi medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a jednotlivými regiónmi. To môže obmedziť schopnosť potlačiť vplyv pandémie. Potenciál, ktorým disponuje sociálne hospodárstvo pri zlepšovaní sociálnych podmienok, zostáva stále nevyužitý. |
| --- | --- |

(19)

Rýchly hospodársky rast v posledných rokoch priniesol zlepšenie sociálnych podmienok. Hrubý disponibilný príjem domácností sa v roku 2019 zvýšil o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2019 nachádzalo na úrovni 31,2 %, teda bolo jedno z najvyšších v Únii, momentálne však stabilným tempom klesá. Vplyv pandémie na hospodárstvo však môže viesť k zhoršovaniu sociálnych podmienok. Očakáva sa, že chudoba a sociálne vylúčenie vrátane detskej chudoby, chudoby zamestnaných osôb a príjmovej nerovnosti sa budú zvyšovať, pričom medzi najohrozenejšie skupiny budú patriť pracovníci s neštandardnými zmluvami, nedeklarovaní pracovníci, samostatne zárobkovo činné osoby, Rómovia, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a bezdomovci. Rozsah a primeranosť opatrení sociálnej ochrany a účinnosť daňového a dávkového systému sú pri prerozdeľovaní príjmu aj naďalej obmedzené. Deti vo vidieckych oblastiach a neformálnych osadách majú obmedzený prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, primeranej výžive, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Sociálne transfery majú len veľmi obmedzený vplyv na znižovanie chudoby a sociálny referenčný index používaný ako základ pre väčšinu sociálnych dávok sa neaktualizoval od roku 2008. Primeranosť podpory minimálneho príjmu zostáva jednou z najnižších v Únii. Hoci sa reforma minimálneho inkluzívneho príjmu prijala v roku 2016, bola znovu odložená na rok 2021. Sociálne a základné služby zostávajú aj naďalej z veľkej časti nedostatočné, a to aj v oblastiach ako voda a sanitácia, energetika a bývanie. Územné rozdelenie je navyše nerovnomerné a vyznačuje sa významnými rozdielmi medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a jednotlivými regiónmi. To môže obmedziť schopnosť potlačiť vplyv pandémie. Potenciál, ktorým disponuje sociálne hospodárstvo pri zlepšovaní sociálnych podmienok, zostáva stále nevyužitý.

| (20) | Vývoj na trhu práce bol v roku 2019 naďalej pozitívny, stále však pretrvávajú rozdiely medzi regiónmi, vidieckymi a mestskými oblasťami a sociálno-ekonomickými skupinami. Eviduje sa vysoká úroveň neaktivity, najmä v prípade žien, mladých ľudí, osôb s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a starších ľudí. V súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 je pravdepodobné, že existujúce výzvy sa prehĺbia a zároveň bude rýchlo rásť nezamestnanosť a neaktivita. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 6,5 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,4 %. Nedeklarovaná práca je aj naďalej výzvou a jej negatívny vplyv môže byť v súčasnej situácii ešte výraznejší, čím sa zdôrazňuje potreba podporovať prechod na deklarovanú prácu. Preto majú včasné a cielene prispôsobované služby zamerané na potreby zraniteľných skupín a pracovníkov zasiahnutých touto krízou obrovský význam. Okrem nedávno spustenej schémy podpory pre technickú nezamestnanosť majú pre posilnenie odolnosti trhu práce v krátkodobom a dlhodobom horizonte zásadný význam zlepšovanie prístupu k režimom skráteného pracovného času, podpora opatrení náhrady príjmov a umožnenie pružných foriem organizácie práce a telepráce pre zasiahnutých pracovníkov so zapojením sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

(20)

Vývoj na trhu práce bol v roku 2019 naďalej pozitívny, stále však pretrvávajú rozdiely medzi regiónmi, vidieckymi a mestskými oblasťami a sociálno-ekonomickými skupinami. Eviduje sa vysoká úroveň neaktivity, najmä v prípade žien, mladých ľudí, osôb s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a starších ľudí. V súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 je pravdepodobné, že existujúce výzvy sa prehĺbia a zároveň bude rýchlo rásť nezamestnanosť a neaktivita. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 6,5 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,4 %. Nedeklarovaná práca je aj naďalej výzvou a jej negatívny vplyv môže byť v súčasnej situácii ešte výraznejší, čím sa zdôrazňuje potreba podporovať prechod na deklarovanú prácu. Preto majú včasné a cielene prispôsobované služby zamerané na potreby zraniteľných skupín a pracovníkov zasiahnutých touto krízou obrovský význam. Okrem nedávno spustenej schémy podpory pre technickú nezamestnanosť majú pre posilnenie odolnosti trhu práce v krátkodobom a dlhodobom horizonte zásadný význam zlepšovanie prístupu k režimom skráteného pracovného času, podpora opatrení náhrady príjmov a umožnenie pružných foriem organizácie práce a telepráce pre zasiahnutých pracovníkov so zapojením sociálnych partnerov.

| (21) | Pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností podporený demografickým vývojom spolu s obmedzeným významom vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce obmedzovali potenciál Rumunska v oblasti hospodárskeho rastu aj pred pandémiou. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích činnostiach, bol v roku 2019 na úrovni 1,3 %, čo patrí medzi najnižšie hodnoty v Únii. Nízka účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve prehlbuje nerovnosť príležitostí medzi žiakmi. Spravodlivosť, inkluzívnosť a kvalita vzdelávania zostávajú aj naďalej významnými výzvami a v tejto oblasti sú potrebné strategické reformy. Napriek určitému pokroku, ku ktorému došlo za posledné roky, má Rumunsko vysoký podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku (15,3 % v roku 2019), a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (14,7 %, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2018 mierny nárast). Stále neexistuje žiadny integrovaný celonárodný mechanizmus zameraný na predčasné ukončovanie školskej dochádzky. Výsledky vzdelávania, najmä vo vidieckych a v ekonomicky znevýhodnených oblastiach, sa nezlepšujú. Účasť na vysokoškolskom vzdelávaní je nízka a zostáva nedostatočne zosúladená s potrebami trhu práce. Nízky stále zostáva aj počet absolventov v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje slabé výsledky v mnohých zložkách digitálneho hospodárstva a sociálneho indexu vrátane digitálnych verejných služieb, digitálnych zručností celkového obyvateľstva a digitalizácie podnikov. Základné digitálne zručnosti a základné softvérové zručnosti sú jedny z najnižších v Únii. Z dôvodu rozdielov v digitálnej infraštruktúre a nedostatočných digitálnych zručností predstavuje prechod na diaľkové vzdelávanie spôsobené vypuknutím nákazy COVID-19 výzvy pre inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, pedagógov a študentov, a to najmä pre znevýhodnených študentov a Rómov. |
| --- | --- |

(21)

Pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností podporený demografickým vývojom spolu s obmedzeným významom vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce obmedzovali potenciál Rumunska v oblasti hospodárskeho rastu aj pred pandémiou. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích činnostiach, bol v roku 2019 na úrovni 1,3 %, čo patrí medzi najnižšie hodnoty v Únii. Nízka účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve prehlbuje nerovnosť príležitostí medzi žiakmi. Spravodlivosť, inkluzívnosť a kvalita vzdelávania zostávajú aj naďalej významnými výzvami a v tejto oblasti sú potrebné strategické reformy. Napriek určitému pokroku, ku ktorému došlo za posledné roky, má Rumunsko vysoký podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku (15,3 % v roku 2019), a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (14,7 %, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2018 mierny nárast). Stále neexistuje žiadny integrovaný celonárodný mechanizmus zameraný na predčasné ukončovanie školskej dochádzky. Výsledky vzdelávania, najmä vo vidieckych a v ekonomicky znevýhodnených oblastiach, sa nezlepšujú. Účasť na vysokoškolskom vzdelávaní je nízka a zostáva nedostatočne zosúladená s potrebami trhu práce. Nízky stále zostáva aj počet absolventov v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje slabé výsledky v mnohých zložkách digitálneho hospodárstva a sociálneho indexu vrátane digitálnych verejných služieb, digitálnych zručností celkového obyvateľstva a digitalizácie podnikov. Základné digitálne zručnosti a základné softvérové zručnosti sú jedny z najnižších v Únii. Z dôvodu rozdielov v digitálnej infraštruktúre a nedostatočných digitálnych zručností predstavuje prechod na diaľkové vzdelávanie spôsobené vypuknutím nákazy COVID-19 výzvy pre inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, pedagógov a študentov, a to najmä pre znevýhodnených študentov a Rómov.

| (22) | V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a z nej vyplývajúcich opatrení na obmedzenie pohybu boli dodávateľské reťazce v celej krajine prerušené, podniky museli obmedziť svoju činnosť, či dokonca zatvoriť prevádzky, čo má za následok, že ľudia nemôžu pracovať. Podniky všetkých veľkostí – najmä malé a stredné podniky – sú narušením obchodu a obmedzeniami pohybu výrazne zasiahnuté a čelia obmedzeniam likvidity a rizikám bankrotu. Vláda prijala súbor opatrení, ktoré kombinujú individualizovanú pomoc podnikom a ochranu príjmov pre všetkých pracovníkov postihnutých touto situáciou. Na zotavenie sa z krízy budú potrebné dodatočné zdroje na udržanie podpory pre podniky aj domácnosti. Osobitnú pozornosť bude treba venovať odvetviu služieb, pretože utrpelo najväčšie straty, a očakáva sa, že niektoré jeho pododvetvia budú v recesii ešte dlhšie než výroba. Vládna reakcia zahŕňa zriadenie schémy verejných záruk (IMM Invest) s krytím vo výške 15 miliárd leu na poskytovanie štátnych záruk malým a stredným podnikom pri uzatváraní zmlúv o bezúročných pôžičkách na financovanie investícií a zabezpečenie prevádzkového kapitálu. Tieto záruky budú môcť využívať banky, ktoré musia zostať dobre kapitalizované a likvidné, aby boli schopné zabezpečiť nevyhnutný tok úverov pre domácnosti a spoločnosti. Navyše vzhľadom na doteraz relatívne obmedzenú úlohu bánk pri poskytovaní úverov podnikom – najmä inovačným malým a stredným podnikom – nemusia samotné záruky za úvery stačiť. |
| --- | --- |

(22)

V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a z nej vyplývajúcich opatrení na obmedzenie pohybu boli dodávateľské reťazce v celej krajine prerušené, podniky museli obmedziť svoju činnosť, či dokonca zatvoriť prevádzky, čo má za následok, že ľudia nemôžu pracovať. Podniky všetkých veľkostí – najmä malé a stredné podniky – sú narušením obchodu a obmedzeniami pohybu výrazne zasiahnuté a čelia obmedzeniam likvidity a rizikám bankrotu. Vláda prijala súbor opatrení, ktoré kombinujú individualizovanú pomoc podnikom a ochranu príjmov pre všetkých pracovníkov postihnutých touto situáciou. Na zotavenie sa z krízy budú potrebné dodatočné zdroje na udržanie podpory pre podniky aj domácnosti. Osobitnú pozornosť bude treba venovať odvetviu služieb, pretože utrpelo najväčšie straty, a očakáva sa, že niektoré jeho pododvetvia budú v recesii ešte dlhšie než výroba. Vládna reakcia zahŕňa zriadenie schémy verejných záruk (IMM Invest) s krytím vo výške 15 miliárd leu na poskytovanie štátnych záruk malým a stredným podnikom pri uzatváraní zmlúv o bezúročných pôžičkách na financovanie investícií a zabezpečenie prevádzkového kapitálu. Tieto záruky budú môcť využívať banky, ktoré musia zostať dobre kapitalizované a likvidné, aby boli schopné zabezpečiť nevyhnutný tok úverov pre domácnosti a spoločnosti. Navyše vzhľadom na doteraz relatívne obmedzenú úlohu bánk pri poskytovaní úverov podnikom – najmä inovačným malým a stredným podnikom – nemusia samotné záruky za úvery stačiť.

| (23) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Táto kríza ešte jasnejšie ukázala, že v Rumunsku existuje kritická potreba opätovne spustiť výstavbu infraštruktúry v oblastiach, ako je udržateľná doprava, čistá energia, environmentálna infraštruktúra a infraštruktúra digitálnych služieb. Mestská doprava trpí v dôsledku slabej organizácie odvetvia a nízkej administratívnej kapacity miestnych poskytovateľov. Systém odpadového hospodárstva sa aj naďalej vyznačuje veľmi nízkou mierou recyklácie komunálneho odpadu a veľmi častým výskytom skládok. Uskutočňovanie národného energetického a klimatického plánu si bude vyžadovať investície do čistej výroby a využívania energie, ako aj do premeny monopriemyselných regiónov a regiónov s vysokými emisiami uhlíka. Je potrebné zintenzívniť úsilie o rozšírenie a modernizáciu infraštruktúry pitnej vody a odpadových vôd. Investície do siete na monitorovanie ovzdušia sú nevyhnutné aj v dôsledku vážnych štrukturálnych nedostatkov. Takisto treba modernizovať a zabezpečovať interoperabilitu všetkých digitálnych verejných služieb, ktoré generujú spoločné využívanie informácií, a to aj v oblasti sociálnych vecí, vzdelávania a zdravotníctva. Veľké regionálne rozdiely a nízka produktivita v niektorých odvetviach predstavujú prekážky pre dlhodobý udržateľný rast. Rovnako dôležité sú investície na podporu konkurencieschopnosti hospodárstva prostredníctvom podpory činností v oblasti výskumu a vývoja, inovačných MSP a integrácie do strategických hodnotových reťazcov Únie. Investície spoločností do výskumu a vývoja sú aj naďalej na nízkej úrovni a smerujú len do malého počtu pododvetví, ktoré sú do veľkej miery závislé od priamych zahraničných investícií. Klesajúce financovanie výskumu a vývoja viedlo k nízkej kvalite vedeckej a technologickej sféry a k slabým prepojeniam medzi vedeckou obcou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rumunsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rumunsku umožnilo čo najlepšie tento fond využívať. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Táto kríza ešte jasnejšie ukázala, že v Rumunsku existuje kritická potreba opätovne spustiť výstavbu infraštruktúry v oblastiach, ako je udržateľná doprava, čistá energia, environmentálna infraštruktúra a infraštruktúra digitálnych služieb. Mestská doprava trpí v dôsledku slabej organizácie odvetvia a nízkej administratívnej kapacity miestnych poskytovateľov. Systém odpadového hospodárstva sa aj naďalej vyznačuje veľmi nízkou mierou recyklácie komunálneho odpadu a veľmi častým výskytom skládok. Uskutočňovanie národného energetického a klimatického plánu si bude vyžadovať investície do čistej výroby a využívania energie, ako aj do premeny monopriemyselných regiónov a regiónov s vysokými emisiami uhlíka. Je potrebné zintenzívniť úsilie o rozšírenie a modernizáciu infraštruktúry pitnej vody a odpadových vôd. Investície do siete na monitorovanie ovzdušia sú nevyhnutné aj v dôsledku vážnych štrukturálnych nedostatkov. Takisto treba modernizovať a zabezpečovať interoperabilitu všetkých digitálnych verejných služieb, ktoré generujú spoločné využívanie informácií, a to aj v oblasti sociálnych vecí, vzdelávania a zdravotníctva. Veľké regionálne rozdiely a nízka produktivita v niektorých odvetviach predstavujú prekážky pre dlhodobý udržateľný rast. Rovnako dôležité sú investície na podporu konkurencieschopnosti hospodárstva prostredníctvom podpory činností v oblasti výskumu a vývoja, inovačných MSP a integrácie do strategických hodnotových reťazcov Únie. Investície spoločností do výskumu a vývoja sú aj naďalej na nízkej úrovni a smerujú len do malého počtu pododvetví, ktoré sú do veľkej miery závislé od priamych zahraničných investícií. Klesajúce financovanie výskumu a vývoja viedlo k nízkej kvalite vedeckej a technologickej sféry a k slabým prepojeniam medzi vedeckou obcou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rumunsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rumunsku umožnilo čo najlepšie tento fond využívať.

| (24) | Reforma verejnej správy stagnuje. Nie je zavedený žiadny účinný rámec pre strategické a rozpočtové plánovanie, čo má dominový efekt na strategickú víziu dlhodobého rozvoja krajiny, stanovovanie priorít činností a koordináciu politík na centrálnej a miestnej úrovni. Odvetvový strategický rámec je roztrieštený a niekedy sa prekrýva, pričom pri opatreniach, ktoré sa majú prijať v rámci odvetví, nie sú stanovené priority. Úloha generálneho sekretariátu vlády v oblasti strategického riadenia stále nie je konsolidovaná. Vysoká roztrieštenosť právomocí a zdrojov aj naďalej ovplyvňuje poskytovanie verejných služieb, a to najmä na úrovni miest a obcí a v chudobných komunitách. Byrokracia a nedostatočná kapacita pri poskytovaní kvalitných služieb vrátane digitálnych služieb majú najmä počas tejto krízy negatívny vplyv na občanov a podniky. Ťažkopádne administratívne postupy pri zakladaní podnikov spolu s regulačnými požiadavkami kladenými na poskytovateľov služieb vrátane regulovaných povolaní stále bránia rozvoju trhu. Posilnená spolupráca medzi rumunskými orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi môže pomôcť znížiť objem nevyhovujúcich výrobkov dovážaných z krajín mimo Únie. Časté reorganizácie a nadmerné využívanie dočasných zamestnancov pôsobia obmedzujúco na nezávislosť administrácie. Implementácia správy a riadenia štátom vlastnených podnikov je stále výzvou. |
| --- | --- |

(24)

Reforma verejnej správy stagnuje. Nie je zavedený žiadny účinný rámec pre strategické a rozpočtové plánovanie, čo má dominový efekt na strategickú víziu dlhodobého rozvoja krajiny, stanovovanie priorít činností a koordináciu politík na centrálnej a miestnej úrovni. Odvetvový strategický rámec je roztrieštený a niekedy sa prekrýva, pričom pri opatreniach, ktoré sa majú prijať v rámci odvetví, nie sú stanovené priority. Úloha generálneho sekretariátu vlády v oblasti strategického riadenia stále nie je konsolidovaná. Vysoká roztrieštenosť právomocí a zdrojov aj naďalej ovplyvňuje poskytovanie verejných služieb, a to najmä na úrovni miest a obcí a v chudobných komunitách. Byrokracia a nedostatočná kapacita pri poskytovaní kvalitných služieb vrátane digitálnych služieb majú najmä počas tejto krízy negatívny vplyv na občanov a podniky. Ťažkopádne administratívne postupy pri zakladaní podnikov spolu s regulačnými požiadavkami kladenými na poskytovateľov služieb vrátane regulovaných povolaní stále bránia rozvoju trhu. Posilnená spolupráca medzi rumunskými orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi môže pomôcť znížiť objem nevyhovujúcich výrobkov dovážaných z krajín mimo Únie. Časté reorganizácie a nadmerné využívanie dočasných zamestnancov pôsobia obmedzujúco na nezávislosť administrácie. Implementácia správy a riadenia štátom vlastnených podnikov je stále výzvou.

| (25) | Predvídateľnosť rozhodovania zostáva aj naďalej pomerne významným problémom. Pred krízou sa dodržala len približne tretina ročného vládneho plánu. Počet mimoriadnych legislatívnych opatrení zostal veľmi vysoký, čo vytvára neistotu a pravdepodobne bráni investíciám. Napríklad opatrenie GEO 114/2018 malo významné sociálno-ekonomické účinky na niekoľko odvetví vrátane finančného sektora. Kým ustanovenia s negatívnym vplyvom na bankový sektor boli zrušené, v platnosti sú stále niektoré z opatrení, ktoré by mohli mať vplyv na dlhodobú životaschopnosť druhého piliera dôchodkových fondov. Predvídateľnosť a stabilita právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania sú aj naďalej dôležitými výzvami. Efektivita verejného obstarávania je naďalej problematická, takisto ako nezvratnosť určitých opatrení, najmä zefektívnenie kontroly ex ante. V zlepšovaní správy, kvality a účinného využívania posúdení regulačného vplyvu sa dosiahol len malý pokrok. Neexistuje inštitucionálny rámec na kontrolu kvality na úrovni verejnej správy a stále sa posudzujú možnosti na zriadenie orgánu pre posudzovanie regulačného vplyvu. Fungovanie sociálneho dialógu je stále obmedzené, a to najmä na sektorovej úrovni, zatiaľ čo zmysluplné a nepretržité zapájanie sociálnych partnerov má so zreteľom na súčasnú krízu pre úspech každej stratégie ukončenia opatrení a oživenia hospodárstva zásadný význam. Zriadený inštitucionálny rámec pre konzultácie sa primerane nevyužíva pri rozhodovacom procese a v dostatočnej miere nezapája sociálnych partnerov do navrhovania a uskutočňovania reforiem. Diskusie o zmenách zákona o sociálnom dialógu a o revízii hospodárskych odvetví uviazli na mŕtvom bode. Uskutočňovanie následných opatrení nadväzujúcich na odporúčania, ktoré Medzinárodná organizácia práce vydala v apríli 2018, je stále neisté. Chýbajúci trvalý objektívny mechanizmus na stanovovanie minimálnej mzdy môže mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie. |
| --- | --- |

(25)

Predvídateľnosť rozhodovania zostáva aj naďalej pomerne významným problémom. Pred krízou sa dodržala len približne tretina ročného vládneho plánu. Počet mimoriadnych legislatívnych opatrení zostal veľmi vysoký, čo vytvára neistotu a pravdepodobne bráni investíciám. Napríklad opatrenie GEO 114/2018 malo významné sociálno-ekonomické účinky na niekoľko odvetví vrátane finančného sektora. Kým ustanovenia s negatívnym vplyvom na bankový sektor boli zrušené, v platnosti sú stále niektoré z opatrení, ktoré by mohli mať vplyv na dlhodobú životaschopnosť druhého piliera dôchodkových fondov. Predvídateľnosť a stabilita právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania sú aj naďalej dôležitými výzvami. Efektivita verejného obstarávania je naďalej problematická, takisto ako nezvratnosť určitých opatrení, najmä zefektívnenie kontroly ex ante. V zlepšovaní správy, kvality a účinného využívania posúdení regulačného vplyvu sa dosiahol len malý pokrok. Neexistuje inštitucionálny rámec na kontrolu kvality na úrovni verejnej správy a stále sa posudzujú možnosti na zriadenie orgánu pre posudzovanie regulačného vplyvu. Fungovanie sociálneho dialógu je stále obmedzené, a to najmä na sektorovej úrovni, zatiaľ čo zmysluplné a nepretržité zapájanie sociálnych partnerov má so zreteľom na súčasnú krízu pre úspech každej stratégie ukončenia opatrení a oživenia hospodárstva zásadný význam. Zriadený inštitucionálny rámec pre konzultácie sa primerane nevyužíva pri rozhodovacom procese a v dostatočnej miere nezapája sociálnych partnerov do navrhovania a uskutočňovania reforiem. Diskusie o zmenách zákona o sociálnom dialógu a o revízii hospodárskych odvetví uviazli na mŕtvom bode. Uskutočňovanie následných opatrení nadväzujúcich na odporúčania, ktoré Medzinárodná organizácia práce vydala v apríli 2018, je stále neisté. Chýbajúci trvalý objektívny mechanizmus na stanovovanie minimálnej mzdy môže mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie.

| (26) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(26)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (27) | Po niekoľkých nepriaznivých posledných rokoch došlo k zmierneniu tlakov na bankový sektor, keďže viaceré opatrenia, ktoré v minulosti vyvolávali obavy, vrátane bankovej dane, sa začiatkom roka 2020 zrušili. Bankový sektor vstúpil do súčasnej krízy vyvolanej ochorením COVID-19 dobre kapitalizovaný a likvidný, zatiaľ čo podiel nesplácaných úverov klesol pod 5 %. Rovnako dôležité pre zachovanie odolnosti bankového sektora a schopnosti bánk absorbovať otrasy sú opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov, najmä MSP. Komerčné banky takisto prijali opatrenia na podporu svojich klientov, ako napríklad odloženie splátok istiny a úrokov, predĺženie splátok úveru, zabezpečenie likvidity v bankomatoch a zníženie poplatkov za online služby. Národná banka Rumunska znížila 20. marca 2020 sadzbu menovej politiky a začala na sekundárnom trhu nakupovať vládne cenné papiere denominované v rumunských leu s cieľom zabezpečiť bezproblémové financovanie reálnej ekonomiky a verejného sektora. Napriek prijatým opatreniam vrátane obozretnej pružnosti, ktorú poskytujú orgány dohľadu, sa kvalita aktív v nadchádzajúcich mesiacoch pravdepodobne zhorší. Dodržiavanie obozretných noriem pri poskytovaní úverov a uprednostnenie podpory životaschopných dlžníkov prispeje v tomto ohľade k zabezpečeniu kvality aktív v bankovom sektore. Zabezpečenie stabilného a predvídateľného regulačného prostredia pre banky je navyše dôležitým predpokladom zachovania ich aktívnej úlohy pri poskytovaní úverov ekonomike a pri podpore oživenia hospodárstva. |
| --- | --- |

(27)

Po niekoľkých nepriaznivých posledných rokoch došlo k zmierneniu tlakov na bankový sektor, keďže viaceré opatrenia, ktoré v minulosti vyvolávali obavy, vrátane bankovej dane, sa začiatkom roka 2020 zrušili. Bankový sektor vstúpil do súčasnej krízy vyvolanej ochorením COVID-19 dobre kapitalizovaný a likvidný, zatiaľ čo podiel nesplácaných úverov klesol pod 5 %. Rovnako dôležité pre zachovanie odolnosti bankového sektora a schopnosti bánk absorbovať otrasy sú opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov, najmä MSP. Komerčné banky takisto prijali opatrenia na podporu svojich klientov, ako napríklad odloženie splátok istiny a úrokov, predĺženie splátok úveru, zabezpečenie likvidity v bankomatoch a zníženie poplatkov za online služby. Národná banka Rumunska znížila 20. marca 2020 sadzbu menovej politiky a začala na sekundárnom trhu nakupovať vládne cenné papiere denominované v rumunských leu s cieľom zabezpečiť bezproblémové financovanie reálnej ekonomiky a verejného sektora. Napriek prijatým opatreniam vrátane obozretnej pružnosti, ktorú poskytujú orgány dohľadu, sa kvalita aktív v nadchádzajúcich mesiacoch pravdepodobne zhorší. Dodržiavanie obozretných noriem pri poskytovaní úverov a uprednostnenie podpory životaschopných dlžníkov prispeje v tomto ohľade k zabezpečeniu kvality aktív v bankovom sektore. Zabezpečenie stabilného a predvídateľného regulačného prostredia pre banky je navyše dôležitým predpokladom zachovania ich aktívnej úlohy pri poskytovaní úverov ekonomike a pri podpore oživenia hospodárstva.

| (28) | Významné právne úpravy a politický tlak na súdnictvo v rokoch 2017, 2018 a vo väčšej časti roku 2019 ovplyvnili efektívnosť, kvalitu a nezávislosť justičného systému a jeho schopnosť vyšetrovať a postihovať korupciu na vysokých miestach. Hoci vláda v súčasnosti podporuje opatrenia na predchádzanie korupcii a jej postihovanie a preukázala ochotu zvrátiť niektoré najkontroverznejšie opatrenia, Rumunsko ešte neprijalo potrebné legislatívne zmeny. Tieto problematické body sú predmetom monitorovania v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V rámci tohto mechanizmu Komisia aj naďalej monitoruje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 týkajúcich sa Rumunska, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine. |
| --- | --- |

(28)

Významné právne úpravy a politický tlak na súdnictvo v rokoch 2017, 2018 a vo väčšej časti roku 2019 ovplyvnili efektívnosť, kvalitu a nezávislosť justičného systému a jeho schopnosť vyšetrovať a postihovať korupciu na vysokých miestach. Hoci vláda v súčasnosti podporuje opatrenia na predchádzanie korupcii a jej postihovanie a preukázala ochotu zvrátiť niektoré najkontroverznejšie opatrenia, Rumunsko ešte neprijalo potrebné legislatívne zmeny. Tieto problematické body sú predmetom monitorovania v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V rámci tohto mechanizmu Komisia aj naďalej monitoruje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 týkajúcich sa Rumunska, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

| (29) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Rumunsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(29)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Rumunsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (30) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(30)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (31) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(31)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

| (32) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 4, |
| --- | --- |

(32)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | vykonávať fiškálne politiky v súlade s odporúčaním Rady z 3. apríla 2020, a zároveň prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Vyhnúť sa vykonávaniu trvalých opatrení, ktoré by ohrozili fiškálnu udržateľnosť. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to predovšetkým pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov a zdravotnícke vybavenie, a zlepšiť prístup k zdravotníckym službám; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a rozšíriť opatrenia sociálnej ochrany a prístup k základným službám pre všetkých. Zmierniť vplyv krízy vyvolanej ochorením COVID-19 na zamestnanosť prostredníctvom vytvorenia pružných foriem organizácie práce a aktivačných opatrení. Posilniť zručnosti a digitálne vzdelávanie a zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabezpečiť podporu likvidity pre hospodárstvo, ktorú budú môcť využívať podniky a domácnosti, najmä MSP a samostatne zárobkovo činné osoby. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, infraštruktúru digitálnych služieb, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energetickej a environmentálnej infraštruktúry, a to aj v uhoľných regiónoch; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zlepšiť kvalitu a účinnosť verejnej správy a predvídateľnosť rozhodovania, a to aj pomocou primeraného zapojenia sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 135.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutie Rady EÚ 2020/509 z 3. apríla 2020 o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 58).

7

(8)  Odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1).

8

(9)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/157

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020

(2020/C 282/24)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Slovinsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Slovinsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovinsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovinsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a koncentrácie hospodárskych činností v jednotlivých slovinských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí významné riziko, že v Slovinsku dôjde k zhoršeniu už pozorovanej tendencie prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a koncentrácie hospodárskych činností v jednotlivých slovinských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí významné riziko, že v Slovinsku dôjde k zhoršeniu už pozorovanej tendencie prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

| (10) | Slovinsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Slovinsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

| (12) | Rada v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala 13. júla 2018 (7), odporučila Slovinsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 3,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené. |
| --- | --- |

(12)

Rada v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala 13. júla 2018 (7), odporučila Slovinsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 3,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené.

| (13) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku na úrovni 0,5 % HDP v roku 2019 na deficit na úrovni 8,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 66,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 82,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku na úrovni 0,5 % HDP v roku 2019 na deficit na úrovni 8,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 66,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 82,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (14) | Slovinsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria režimy skráteného pracovného času pre dočasne prepustených zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby (2,3 % HDP), vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť (0,5 % HDP), kompenzácie pre pracovníkov, ktorí zostali na pracovisku (0,4 % HDP), krízový bonus pre zamestnancov vo verejnom sektore (0,4 % HDP), odklady platby daní (0,4 % HDP) a finančná pomoc pre zraniteľné skupiny (0,2 % HDP). Slovinsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú záruky za úvery (4,8 % HDP), odklady platby daní (0,2 % HDP) a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie pre samostatne zárobkovo činné osoby (0,1 % HDP). V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby daní považujú za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovinsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Slovinsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria režimy skráteného pracovného času pre dočasne prepustených zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby (2,3 % HDP), vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť (0,5 % HDP), kompenzácie pre pracovníkov, ktorí zostali na pracovisku (0,4 % HDP), krízový bonus pre zamestnancov vo verejnom sektore (0,4 % HDP), odklady platby daní (0,4 % HDP) a finančná pomoc pre zraniteľné skupiny (0,2 % HDP). Slovinsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú záruky za úvery (4,8 % HDP), odklady platby daní (0,2 % HDP) a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie pre samostatne zárobkovo činné osoby (0,1 % HDP). V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby daní považujú za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovinsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Slovinska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 83,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 79,9 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Slovinska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 83,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 79,9 % HDP.

| (16) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Slovinsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Slovinsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (17) | Slovinsko 12. marca 2020 vyhlásilo epidémiu COVID-19 v súlade so svojím zákonom o prenosných chorobách a prijalo opatrenia v oblasti verejného zdravia s cieľom obmedziť šírenie vírusu. Patrí sem koordinácia príslušných úloh v oblasti verejného zdravia, primárnej a sekundárnej starostlivosti a iných služieb, ako aj zavedenie vhodného testovacieho protokolu. Súbežne s tým Slovinsko zaviedlo prísne opatrenia na obmedzenie pohybu, zatiaľ čo obchody s potravinami, lekárne, banky, čerpacie stanice a poštové úrady ostali otvorené. Opatrenia v oblasti verejného zdravia a obmedzenia pohybu pomohli Slovinsku v prvej vlne (marec – máj) predísť tomu, aby počet vážne chorých pacientov prekročil kapacitu systému zdravotnej starostlivosti v krajine. Mnohé spoločnosti dočasne prerušili alebo obmedzili svoju činnosť v dôsledku opatrení na obmedzenie pohybu. V otvorenej a na vývoz orientovanej ekonomike, akou je Slovinsko, malo prerušenie dodávateľského reťazca a zníženie celosvetového dopytu po výrobkoch mimoriadne silný dosah na rast. Vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, sa odkladajú mnohé investičné rozhodnutia v súkromnom sektore. Keďže sa očakáva, že najviac postihnuté budú doprava a cestovný ruch, t. j. dve z najdôležitejších odvetví Slovinska, a že ich obrat v roku 2020 klesne o 70 %, počíta sa s veľmi prudkým poklesom HDP v roku 2020. |
| --- | --- |

(17)

Slovinsko 12. marca 2020 vyhlásilo epidémiu COVID-19 v súlade so svojím zákonom o prenosných chorobách a prijalo opatrenia v oblasti verejného zdravia s cieľom obmedziť šírenie vírusu. Patrí sem koordinácia príslušných úloh v oblasti verejného zdravia, primárnej a sekundárnej starostlivosti a iných služieb, ako aj zavedenie vhodného testovacieho protokolu. Súbežne s tým Slovinsko zaviedlo prísne opatrenia na obmedzenie pohybu, zatiaľ čo obchody s potravinami, lekárne, banky, čerpacie stanice a poštové úrady ostali otvorené. Opatrenia v oblasti verejného zdravia a obmedzenia pohybu pomohli Slovinsku v prvej vlne (marec – máj) predísť tomu, aby počet vážne chorých pacientov prekročil kapacitu systému zdravotnej starostlivosti v krajine. Mnohé spoločnosti dočasne prerušili alebo obmedzili svoju činnosť v dôsledku opatrení na obmedzenie pohybu. V otvorenej a na vývoz orientovanej ekonomike, akou je Slovinsko, malo prerušenie dodávateľského reťazca a zníženie celosvetového dopytu po výrobkoch mimoriadne silný dosah na rast. Vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, sa odkladajú mnohé investičné rozhodnutia v súkromnom sektore. Keďže sa očakáva, že najviac postihnuté budú doprava a cestovný ruch, t. j. dve z najdôležitejších odvetví Slovinska, a že ich obrat v roku 2020 klesne o 70 %, počíta sa s veľmi prudkým poklesom HDP v roku 2020.

| (18) | Slovinské orgány prijali do konca apríla 2020 dva balíky opatrení na vyváženie šoku súvisiaceho s ochorením COVID-19 v súlade s dočasným rámcom pre opatrenia štátnej pomoci, ktorý prijala Komisia vo svojom oznámení z 19. marca 2020. Prvý balík zmierňujúcich opatrení v hodnote približne 3,1 miliardy EUR, čo predstavuje približne 6,4 % HDP, sa zameriava predovšetkým na ochranu pracovných miest a sociálne zraniteľných skupín. Štát pokrýva kompenzáciu odmien, nemocenské dávky a príspevky na sociálne zabezpečenie v prípade dočasne prepustených zamestnancov, ako aj príspevky na dôchodkové poistenie zamestnancov, ktorí zostávajú na pracovisku. S cieľom zmierniť obmedzenia likvidity podnikov a domácností sa splácanie úverov môže odložiť až o 12 mesiacov. Druhým balíkom v hodnote približne 2 miliardy EUR, čo predstavuje približne 4,2 % HDP, sa poskytuje najmä pomoc na podporu likvidity pre spoločnosti. Balík zahŕňa systém štátnych záruk udeľovaných prostredníctvom bánk, ktorý umožňuje poskytovať veľkým spoločnostiam úvery zaručené štátom až do výšky 70 % istiny a malým a stredným podnikom (MSP) úvery zaručené do výšky 80 %. Odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a urýchlenie zmluvných platieb od subjektov verejného sektora má pomôcť podnikom zmierniť ich problémy s likviditou a prístupom k finančným prostriedkom. |
| --- | --- |

(18)

Slovinské orgány prijali do konca apríla 2020 dva balíky opatrení na vyváženie šoku súvisiaceho s ochorením COVID-19 v súlade s dočasným rámcom pre opatrenia štátnej pomoci, ktorý prijala Komisia vo svojom oznámení z 19. marca 2020. Prvý balík zmierňujúcich opatrení v hodnote približne 3,1 miliardy EUR, čo predstavuje približne 6,4 % HDP, sa zameriava predovšetkým na ochranu pracovných miest a sociálne zraniteľných skupín. Štát pokrýva kompenzáciu odmien, nemocenské dávky a príspevky na sociálne zabezpečenie v prípade dočasne prepustených zamestnancov, ako aj príspevky na dôchodkové poistenie zamestnancov, ktorí zostávajú na pracovisku. S cieľom zmierniť obmedzenia likvidity podnikov a domácností sa splácanie úverov môže odložiť až o 12 mesiacov. Druhým balíkom v hodnote približne 2 miliardy EUR, čo predstavuje približne 4,2 % HDP, sa poskytuje najmä pomoc na podporu likvidity pre spoločnosti. Balík zahŕňa systém štátnych záruk udeľovaných prostredníctvom bánk, ktorý umožňuje poskytovať veľkým spoločnostiam úvery zaručené štátom až do výšky 70 % istiny a malým a stredným podnikom (MSP) úvery zaručené do výšky 80 %. Odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a urýchlenie zmluvných platieb od subjektov verejného sektora má pomôcť podnikom zmierniť ich problémy s likviditou a prístupom k finančným prostriedkom.

| (19) | So zvyšujúcim sa dopytom po zdravotníckych službách na začiatku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 čelilo Slovinsko výzvam spojeným so zabezpečovaním dostatočnej kapacity zdravotnej starostlivosti. Vypuknutie vírusového ochorenia odhalilo štrukturálne problémy v systéme zdravotnej starostlivosti. Dodatočnou výzvou v boji proti tejto epidémii je napríklad relatívne nízka hustota lekárov. Preto je dôležité prijať viac vyškolených zdravotníckych pracovníkov, chrániť ich pracovné podmienky a zamestnávať ich tam, kde sú potreby najväčšie. Rozhodujúce je nasadenie diagnostiky, testov a nástrojov elektronického zdravotníctva, ktoré umožnia následné monitorovanie pacientov a telemedicínu. Cielený výskum a inovačné riešenia sú takisto dôležité na pomoc verejným zdravotníckym službám pri zhromažďovaní anonymizovaných údajov a ich používaní na prijímanie informovaných rozhodnutí. Kríza zdôrazňuje potrebu chrániť finančnú kapacitu systémov zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, v ktorých ešte neprebehli štrukturálne reformy. Včasné prijatie a vykonávanie nového zákona o zdravotnej starostlivosti a nemocenskom poistení, rozšírenie finančných zdrojov systému zdravotnej starostlivosti a vytvorenie finančných rezerv zmierni fluktuáciu finančných zdrojov počas hospodárskeho cyklu. Absencia zákona o dlhodobej starostlivosti obmedzila schopnosť Slovinska bojovať proti šíreniu pandémie ochorenia COVID-19 v najviac postihnutých zariadeniach zdravotnej starostlivosti. Keďže v prípade starších osôb, osôb so zdravotným postihnutím a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, treba vyvinúť ďalšie značné úsilie na zabezpečenie kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, ktoré by boli dobre integrované do zdravotníckych služieb. |
| --- | --- |

(19)

So zvyšujúcim sa dopytom po zdravotníckych službách na začiatku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 čelilo Slovinsko výzvam spojeným so zabezpečovaním dostatočnej kapacity zdravotnej starostlivosti. Vypuknutie vírusového ochorenia odhalilo štrukturálne problémy v systéme zdravotnej starostlivosti. Dodatočnou výzvou v boji proti tejto epidémii je napríklad relatívne nízka hustota lekárov. Preto je dôležité prijať viac vyškolených zdravotníckych pracovníkov, chrániť ich pracovné podmienky a zamestnávať ich tam, kde sú potreby najväčšie. Rozhodujúce je nasadenie diagnostiky, testov a nástrojov elektronického zdravotníctva, ktoré umožnia následné monitorovanie pacientov a telemedicínu. Cielený výskum a inovačné riešenia sú takisto dôležité na pomoc verejným zdravotníckym službám pri zhromažďovaní anonymizovaných údajov a ich používaní na prijímanie informovaných rozhodnutí. Kríza zdôrazňuje potrebu chrániť finančnú kapacitu systémov zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, v ktorých ešte neprebehli štrukturálne reformy. Včasné prijatie a vykonávanie nového zákona o zdravotnej starostlivosti a nemocenskom poistení, rozšírenie finančných zdrojov systému zdravotnej starostlivosti a vytvorenie finančných rezerv zmierni fluktuáciu finančných zdrojov počas hospodárskeho cyklu. Absencia zákona o dlhodobej starostlivosti obmedzila schopnosť Slovinska bojovať proti šíreniu pandémie ochorenia COVID-19 v najviac postihnutých zariadeniach zdravotnej starostlivosti. Keďže v prípade starších osôb, osôb so zdravotným postihnutím a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, treba vyvinúť ďalšie značné úsilie na zabezpečenie kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, ktoré by boli dobre integrované do zdravotníckych služieb.

| (20) | V dôsledku krízy v oblasti zdravia a hospodárstva, ktorú spôsobila pandémia ochorenia COVID-19, sa vyvinul bezprecedentný tlak na slovinský trh práce a systém sociálnej ochrany. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,1 %. S cieľom obmedziť rýchly nárast nezamestnanosti v najviac postihnutých odvetviach prijalo Slovinsko komplexné politické opatrenia, ktoré sú kombináciou preventívnych opatrení s opatreniami určenými na uľahčenie rýchleho návratu pracovníkov na trh práce. Kľúčové politické opatrenia, ktoré sa prijali po porade so sociálnymi partnermi, by sa mali zamerať na dosiahnutie trvalého a spravodlivého oživenia posilnením existujúcich aktívnych politík trhu práce a systémov zachovávania pracovných miest vrátane režimov skráteného pracovného času, ako aj zavedením inej časovo viazanej podpory pre podniky, ako sú mzdové dotácie a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie. Tieto opatrenia by pomohli znížiť straty príjmu v prípade všetkých pracovníkov vrátane pracovníkov v neštandardnom zamestnaní, ako aj samostatne zárobkovo činných osôb. Pružné formy organizácie práce vrátane flexibility na pracovisku (napr. ustanovenia o práci na diaľku), flexibility pracovného času (napr. ustanovenia o pružnom pracovnom čase) a flexibility v pracovných organizáciách (napr. vnútropodnikové služby) môžu vo výraznej miere pomôcť udržať zamestnanosť počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu, ako aj vo fáze obnovy hospodárskej činnosti. Rozvíjanie podnikateľského ducha bude mať zásadný význam pre opätovné naštartovanie hospodárstva a uskutočnenie potrebných úprav po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Preto je mimoriadne dôležité podporovať samostatne zárobkovo činné osoby tým, že sa obmedzí administratívna záťaž a finančné nevýhody v porovnaní so zamestnancami. |
| --- | --- |

(20)

V dôsledku krízy v oblasti zdravia a hospodárstva, ktorú spôsobila pandémia ochorenia COVID-19, sa vyvinul bezprecedentný tlak na slovinský trh práce a systém sociálnej ochrany. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,1 %. S cieľom obmedziť rýchly nárast nezamestnanosti v najviac postihnutých odvetviach prijalo Slovinsko komplexné politické opatrenia, ktoré sú kombináciou preventívnych opatrení s opatreniami určenými na uľahčenie rýchleho návratu pracovníkov na trh práce. Kľúčové politické opatrenia, ktoré sa prijali po porade so sociálnymi partnermi, by sa mali zamerať na dosiahnutie trvalého a spravodlivého oživenia posilnením existujúcich aktívnych politík trhu práce a systémov zachovávania pracovných miest vrátane režimov skráteného pracovného času, ako aj zavedením inej časovo viazanej podpory pre podniky, ako sú mzdové dotácie a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie. Tieto opatrenia by pomohli znížiť straty príjmu v prípade všetkých pracovníkov vrátane pracovníkov v neštandardnom zamestnaní, ako aj samostatne zárobkovo činných osôb. Pružné formy organizácie práce vrátane flexibility na pracovisku (napr. ustanovenia o práci na diaľku), flexibility pracovného času (napr. ustanovenia o pružnom pracovnom čase) a flexibility v pracovných organizáciách (napr. vnútropodnikové služby) môžu vo výraznej miere pomôcť udržať zamestnanosť počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu, ako aj vo fáze obnovy hospodárskej činnosti. Rozvíjanie podnikateľského ducha bude mať zásadný význam pre opätovné naštartovanie hospodárstva a uskutočnenie potrebných úprav po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Preto je mimoriadne dôležité podporovať samostatne zárobkovo činné osoby tým, že sa obmedzí administratívna záťaž a finančné nevýhody v porovnaní so zamestnancami.

| (21) | V záujme zmiernenia sociálnych dôsledkov tejto krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je nevyhnutné, aby Slovinsko naďalej poskytovalo primeraný balík sociálnych dávok. Na tento účel bude potrebné pravidelne monitorovať účinky krízy na chudobu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať starším osobám, najmä starším ženám, v prípade ktorých bola už pred krízou miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia vyššia ako priemer EÚ. Očakáva sa, že zmenou právnych predpisov v oblasti dôchodkov, ktorú prijalo slovinské Štátne zhromaždenie v novembri 2019, sa zlepší primeranosť dôchodkov pre nových dôchodcov, zatiaľ čo súčasní dôchodcovia vrátane tých, ktorí sú na hranici chudoby alebo pod ňou, nebudú mať z tejto zmeny prospech. Dodatočná finančná pomoc poskytovaná organizáciám pracujúcim v prvej línii by zabezpečila, aby pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane neovplyvnila ľudí, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, a aby sa splnili ich základné potreby, ako sú denné jedlá a zdravotná starostlivosť. |
| --- | --- |

(21)

V záujme zmiernenia sociálnych dôsledkov tejto krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je nevyhnutné, aby Slovinsko naďalej poskytovalo primeraný balík sociálnych dávok. Na tento účel bude potrebné pravidelne monitorovať účinky krízy na chudobu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať starším osobám, najmä starším ženám, v prípade ktorých bola už pred krízou miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia vyššia ako priemer EÚ. Očakáva sa, že zmenou právnych predpisov v oblasti dôchodkov, ktorú prijalo slovinské Štátne zhromaždenie v novembri 2019, sa zlepší primeranosť dôchodkov pre nových dôchodcov, zatiaľ čo súčasní dôchodcovia vrátane tých, ktorí sú na hranici chudoby alebo pod ňou, nebudú mať z tejto zmeny prospech. Dodatočná finančná pomoc poskytovaná organizáciám pracujúcim v prvej línii by zabezpečila, aby pandémia ochorenia COVID-19 neprimerane neovplyvnila ľudí, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, a aby sa splnili ich základné potreby, ako sú denné jedlá a zdravotná starostlivosť.

| (22) | Opatrenia v oblasti likvidity pre podniky boli zavedené v apríli 2020, ale stále existujú životaschopné podniky, ako sú menšie inovačné a rýchlo rastúce podniky, ktoré nemajú dostatočnú finančnú históriu, na základe ktorej by banky mohli odôvodniť poskytnutie úverov takýmto podnikom. Mohol by byť potrebný zlepšený prístup k alternatívnemu financovaniu vrátane kapitálových finančných nástrojov (napr. rizikového kapitálu), a to najmä v krajinách, ako je Slovinsko, kde sú akciové trhy nedostatočne rozvinuté. Existujúce nástroje vlastného kapitálu v Slovinsku by mohli byť prostriedkom na nasmerovanie finančných prostriedkov pomoci do podnikov, ktoré sa úspešne zotavujú z krízy, ako sú inovačné MSP, startupy a rozširujúce sa podniky, ako to plánujú iné členské štáty. Uplatňovaním záruk stanovených v pravidlách Únie sa zabezpečí, aby tieto finančné injekcie nemali nepriaznivý vplyv na efektívnosť alebo hospodársku súťaž spoločností. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenia v oblasti likvidity pre podniky boli zavedené v apríli 2020, ale stále existujú životaschopné podniky, ako sú menšie inovačné a rýchlo rastúce podniky, ktoré nemajú dostatočnú finančnú históriu, na základe ktorej by banky mohli odôvodniť poskytnutie úverov takýmto podnikom. Mohol by byť potrebný zlepšený prístup k alternatívnemu financovaniu vrátane kapitálových finančných nástrojov (napr. rizikového kapitálu), a to najmä v krajinách, ako je Slovinsko, kde sú akciové trhy nedostatočne rozvinuté. Existujúce nástroje vlastného kapitálu v Slovinsku by mohli byť prostriedkom na nasmerovanie finančných prostriedkov pomoci do podnikov, ktoré sa úspešne zotavujú z krízy, ako sú inovačné MSP, startupy a rozširujúce sa podniky, ako to plánujú iné členské štáty. Uplatňovaním záruk stanovených v pravidlách Únie sa zabezpečí, aby tieto finančné injekcie nemali nepriaznivý vplyv na efektívnosť alebo hospodársku súťaž spoločností.

| (23) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vážne ovplyvnila schopnosť inak životaschopných podnikov a domácností uhrádzať svoje účty. Ak by sa neprijali žiadne opatrenia, veľká časť súkromného sektora by čelila platobnej neschopnosti. Ako príklad opatrení týkajúcich sa likvidity pre podniky, ktoré zaviedla slovinská vláda, možno uviesť 12-mesačné moratórium na splácanie bankových úverov pre nefinančné korporácie a domácnosti. Treba dôkladne posúdiť a monitorovať efektívnosť a účinnosť týchto a podobných opatrení. Mal by sa tiež rýchlo napraviť akýkoľvek nepriaznivý vplyv opatrení, aby bola za každých okolností zaručená finančná stabilita. |
| --- | --- |

(23)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vážne ovplyvnila schopnosť inak životaschopných podnikov a domácností uhrádzať svoje účty. Ak by sa neprijali žiadne opatrenia, veľká časť súkromného sektora by čelila platobnej neschopnosti. Ako príklad opatrení týkajúcich sa likvidity pre podniky, ktoré zaviedla slovinská vláda, možno uviesť 12-mesačné moratórium na splácanie bankových úverov pre nefinančné korporácie a domácnosti. Treba dôkladne posúdiť a monitorovať efektívnosť a účinnosť týchto a podobných opatrení. Mal by sa tiež rýchlo napraviť akýkoľvek nepriaznivý vplyv opatrení, aby bola za každých okolností zaručená finančná stabilita.

| (24) | Podniky s existenčnými problémami, a najmä tie menšie, potrebujú nielen likviditu a financovanie, ale aj priaznivé podnikateľské prostredie. To zahŕňa rýchlu a nebyrokratickú implementáciu podporných opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19, ale aj ďalšie kroky. Vysoká regulačná a administratívna záťaž krajiny vytvára náklady, ktoré si podniky pod veľkým tlakom v týchto ťažkých časoch jednoducho nemôžu dovoliť. Zníženie byrokracie napríklad v súvislosti s povoleniami, ohlasovacími povinnosťami a daňovými postupmi je účinným spôsobom poskytovania okamžitej, zreteľnej podpory pre podniky bez zaťaženia štátneho rozpočtu a nepriamo aj daňovníkov. Modernizácia pravidiel umožní, aby sa v rámci profesií mohli ponúkať nákladovo efektívnejšie a inovačnejšie služby, ktoré podniky teraz potrebujú. Slovinsko vytvorilo nástroje na zníženie administratívnej záťaže vrátane „jednotného dokumentu“ a „testu MSP“. Ich využívanie sa teraz môže maximalizovať, aby sa zabezpečila okamžitá pomoc. Kríza vytvorí ďalší tlak v oblasti urovnávania obchodných sporov a stíhania hospodárskych trestných činov. Rámec pre platobnú neschopnosť si bude vyžadovať aj väčšie zameranie sa na to, aby sa zabránilo platobnej neschopnosti v súvislosti s krízou, na rýchlu likvidáciu neživotaschopných podnikov a druhú šancu pre zainteresované strany. |
| --- | --- |

(24)

Podniky s existenčnými problémami, a najmä tie menšie, potrebujú nielen likviditu a financovanie, ale aj priaznivé podnikateľské prostredie. To zahŕňa rýchlu a nebyrokratickú implementáciu podporných opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19, ale aj ďalšie kroky. Vysoká regulačná a administratívna záťaž krajiny vytvára náklady, ktoré si podniky pod veľkým tlakom v týchto ťažkých časoch jednoducho nemôžu dovoliť. Zníženie byrokracie napríklad v súvislosti s povoleniami, ohlasovacími povinnosťami a daňovými postupmi je účinným spôsobom poskytovania okamžitej, zreteľnej podpory pre podniky bez zaťaženia štátneho rozpočtu a nepriamo aj daňovníkov. Modernizácia pravidiel umožní, aby sa v rámci profesií mohli ponúkať nákladovo efektívnejšie a inovačnejšie služby, ktoré podniky teraz potrebujú. Slovinsko vytvorilo nástroje na zníženie administratívnej záťaže vrátane „jednotného dokumentu“ a „testu MSP“. Ich využívanie sa teraz môže maximalizovať, aby sa zabezpečila okamžitá pomoc. Kríza vytvorí ďalší tlak v oblasti urovnávania obchodných sporov a stíhania hospodárskych trestných činov. Rámec pre platobnú neschopnosť si bude vyžadovať aj väčšie zameranie sa na to, aby sa zabránilo platobnej neschopnosti v súvislosti s krízou, na rýchlu likvidáciu neživotaschopných podnikov a druhú šancu pre zainteresované strany.

| (25) | S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Jednou z takýchto investícií by mohla byť podpora zelenej transformácie prostredníctvom udržateľných projektov, ako je napríklad upúšťanie od uhoľných baní a výroby elektrickej energie spaľovaním uhlia. Investície do zelenej transformácie, ktoré sú opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovinska, môžu pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii ochorenia COVID-19. Môže to zahŕňať zvýšenie súčasného nízkeho podielu obnoviteľných zdrojov energie, posilnenie energetickej infraštruktúry, zníženie znečistenia ovzdušia, ktoré je v slovinských mestách nad priemerom EÚ, posilnenie obehového hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a urýchlenie úsilia o obmedzenie potenciálnych vplyvov na regióny a odvetvia, ktoré sú najviac dotknuté touto transformáciou. Súčasný pokles emisií by bol krátkodobý, ak by sa v balíkoch na oživenie hospodárstva nevenovala dostatočná pozornosť investíciám v oblasti čistej energie a klímy, v dôsledku čoho by Slovinsko zaostávalo za svojimi cieľmi v oblasti klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovinsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovinsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond. |
| --- | --- |

(25)

S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Jednou z takýchto investícií by mohla byť podpora zelenej transformácie prostredníctvom udržateľných projektov, ako je napríklad upúšťanie od uhoľných baní a výroby elektrickej energie spaľovaním uhlia. Investície do zelenej transformácie, ktoré sú opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovinska, môžu pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii ochorenia COVID-19. Môže to zahŕňať zvýšenie súčasného nízkeho podielu obnoviteľných zdrojov energie, posilnenie energetickej infraštruktúry, zníženie znečistenia ovzdušia, ktoré je v slovinských mestách nad priemerom EÚ, posilnenie obehového hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a urýchlenie úsilia o obmedzenie potenciálnych vplyvov na regióny a odvetvia, ktoré sú najviac dotknuté touto transformáciou. Súčasný pokles emisií by bol krátkodobý, ak by sa v balíkoch na oživenie hospodárstva nevenovala dostatočná pozornosť investíciám v oblasti čistej energie a klímy, v dôsledku čoho by Slovinsko zaostávalo za svojimi cieľmi v oblasti klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovinsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovinsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

| (26) | V záujme oživenia hospodárstva, ktoré zahŕňa zásadu udržateľnosti, budú potrebné investície s cieľom ďalej rozvíjať udržateľnú dopravu a podporovať verejnú osobnú dopravu a udržateľné spojenia, najmä v železničnej doprave. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k ďalším problémom v oblasti nákladnej a tranzitnej dopravy a hoci Slovinsko prijalo potrebné opatrenia a umožnilo tok tovaru – najmä pokiaľ ide o kritický tovar – bude to mať negatívny vplyv na hospodársky rast krajiny. |
| --- | --- |

(26)

V záujme oživenia hospodárstva, ktoré zahŕňa zásadu udržateľnosti, budú potrebné investície s cieľom ďalej rozvíjať udržateľnú dopravu a podporovať verejnú osobnú dopravu a udržateľné spojenia, najmä v železničnej doprave. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k ďalším problémom v oblasti nákladnej a tranzitnej dopravy a hoci Slovinsko prijalo potrebné opatrenia a umožnilo tok tovaru – najmä pokiaľ ide o kritický tovar – bude to mať negatívny vplyv na hospodársky rast krajiny.

| (27) | V rámci stratégie ukončenia opatrení a obnovy po kríze bude dôležité podporovať investície do výskumu a inovácií, ktoré sú rozhodujúcou hnacou silou produktivity a hospodárskeho rastu. Aj pred krízou bolo Slovinsko hodnotené len ako „mierny inovátor“, pričom jeho úsilie o dobehnutie krajín s najlepšími výsledkami sa spomaľovalo. Podnikateľský sektor je zodpovedný za 75 % výdavkov na výskum a vývoj. Hospodársky pokles opäť ohrozuje výskum, vývoj a inováciu v podnikoch. Relatívne nízka miera inovácií, najmä v MSP, spomaľuje rozvoj a šírenie inovačných obchodných procesov a riešení, ktoré si vyžaduje kríza spôsobená ochorením COVID-19. Treba vynaložiť investície na pomoc inovačným MSP (vrátane startupov), ktorých činnosti zahŕňajú novovznikajúce technológie a prelomové inovácie, aby sa zintenzívnila ich výroba. Spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi sa väčšinou obmedzuje na odvetvia so strednou a vysokou technologickou náročnosťou. Účinnosť jednotlivých pracovísk pre prenos znalostí zriadených výskumnými organizáciami a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania sa značne líši. Prepojenia medzi akademickou obcou a podnikmi majú zásadný význam z hľadiska úspešného premietnutia znalostí do inovácií, zlepšenia výkonnosti krajiny v oblasti výskumu a inovácií a podpory hospodárskeho rastu. Verejné výdavky na výskum a vývoj boli skromné a čiastočne odkázané na štrukturálne fondy Únie. Zotavenie sa z tejto krízy si bude vyžadovať uprednostnenie verejných investícií do výskumu a inovácií vrátane technologického a aplikovaného výskumu. |
| --- | --- |

(27)

V rámci stratégie ukončenia opatrení a obnovy po kríze bude dôležité podporovať investície do výskumu a inovácií, ktoré sú rozhodujúcou hnacou silou produktivity a hospodárskeho rastu. Aj pred krízou bolo Slovinsko hodnotené len ako „mierny inovátor“, pričom jeho úsilie o dobehnutie krajín s najlepšími výsledkami sa spomaľovalo. Podnikateľský sektor je zodpovedný za 75 % výdavkov na výskum a vývoj. Hospodársky pokles opäť ohrozuje výskum, vývoj a inováciu v podnikoch. Relatívne nízka miera inovácií, najmä v MSP, spomaľuje rozvoj a šírenie inovačných obchodných procesov a riešení, ktoré si vyžaduje kríza spôsobená ochorením COVID-19. Treba vynaložiť investície na pomoc inovačným MSP (vrátane startupov), ktorých činnosti zahŕňajú novovznikajúce technológie a prelomové inovácie, aby sa zintenzívnila ich výroba. Spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi sa väčšinou obmedzuje na odvetvia so strednou a vysokou technologickou náročnosťou. Účinnosť jednotlivých pracovísk pre prenos znalostí zriadených výskumnými organizáciami a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania sa značne líši. Prepojenia medzi akademickou obcou a podnikmi majú zásadný význam z hľadiska úspešného premietnutia znalostí do inovácií, zlepšenia výkonnosti krajiny v oblasti výskumu a inovácií a podpory hospodárskeho rastu. Verejné výdavky na výskum a vývoj boli skromné a čiastočne odkázané na štrukturálne fondy Únie. Zotavenie sa z tejto krízy si bude vyžadovať uprednostnenie verejných investícií do výskumu a inovácií vrátane technologického a aplikovaného výskumu.

| (28) | Kľúčom k oživeniu hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 bude digitálna transformácia. Potenciál krajiny v tejto oblasti sa prejavil rýchlym zavedením systémov práce na diaľku a online obchodných riešení v niektorých slovinských spoločnostiach na začiatku krízy. Väčšia miera digitalizácie v obchodných modeloch a výrobných procesoch by tieto transformácie rozšírila na viac hospodárskych odvetví. Slovinsko môže stavať na existujúcich znalostiach a vynikajúcich kapacitách v oblasti robotiky, umelej inteligencie a technológie blockchainu na podporu rozšírenia digitalizácie na menej pokročilé tradičné priemyselné odvetvia. Opätovné používanie širokého spektra údajov verejného sektora, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, by mohlo podporiť inovácie a hospodárstvo založené na veľkých dátach. Zlepšovanie digitálnych zručností pracovníkov by mohlo pomerne rýchlo zvýšiť ich zamestnateľnosť a podporiť oživenie hospodárstva. Zavedenie používateľsky ústretových služieb elektronickej verejnej správy a digitálnych verejných služieb by pomohlo ešte viac znížiť administratívnu záťaž pre podniky. Zatiaľ čo mnohé online verejné služby sú už k dispozícii, ich využívanie jednotlivcami a podnikmi si bude vyžadovať úsilie o zvýšenie dôvery ľudí v elektronické transakcie a ich bezpečnosť (napr. zavedenie vnútroštátneho elektronického identifikátora, kybernetická bezpečnosť a ochrana súkromia). Rýchle a spoľahlivé širokopásmové pripojenia (pevné a mobilné), a to aj vo vidieckych oblastiach, sú nevyhnutné pre rozvoj kľúčových sociálnych a hospodárskych online služieb. Zavedenie 5G siete závisí od včasného pridelenia frekvenčného spektra 5G. |
| --- | --- |

(28)

Kľúčom k oživeniu hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 bude digitálna transformácia. Potenciál krajiny v tejto oblasti sa prejavil rýchlym zavedením systémov práce na diaľku a online obchodných riešení v niektorých slovinských spoločnostiach na začiatku krízy. Väčšia miera digitalizácie v obchodných modeloch a výrobných procesoch by tieto transformácie rozšírila na viac hospodárskych odvetví. Slovinsko môže stavať na existujúcich znalostiach a vynikajúcich kapacitách v oblasti robotiky, umelej inteligencie a technológie blockchainu na podporu rozšírenia digitalizácie na menej pokročilé tradičné priemyselné odvetvia. Opätovné používanie širokého spektra údajov verejného sektora, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, by mohlo podporiť inovácie a hospodárstvo založené na veľkých dátach. Zlepšovanie digitálnych zručností pracovníkov by mohlo pomerne rýchlo zvýšiť ich zamestnateľnosť a podporiť oživenie hospodárstva. Zavedenie používateľsky ústretových služieb elektronickej verejnej správy a digitálnych verejných služieb by pomohlo ešte viac znížiť administratívnu záťaž pre podniky. Zatiaľ čo mnohé online verejné služby sú už k dispozícii, ich využívanie jednotlivcami a podnikmi si bude vyžadovať úsilie o zvýšenie dôvery ľudí v elektronické transakcie a ich bezpečnosť (napr. zavedenie vnútroštátneho elektronického identifikátora, kybernetická bezpečnosť a ochrana súkromia). Rýchle a spoľahlivé širokopásmové pripojenia (pevné a mobilné), a to aj vo vidieckych oblastiach, sú nevyhnutné pre rozvoj kľúčových sociálnych a hospodárskych online služieb. Zavedenie 5G siete závisí od včasného pridelenia frekvenčného spektra 5G.

| (29) | Bežné vyučovanie na všetkých stupňoch vzdelávania bolo počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 nahradené diaľkovým štúdiom. Online učenie si vyžaduje primeranú digitálnu infraštruktúru, vzdelávacie materiály a učiteľov s potrebnými zručnosťami a podporou v záujme účinného vyučovania. Všetky vzdelávajúce sa osoby, najmä zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím a osôb z vidieckych oblastí, musia mať primeraný prístup k vzdelávaniu na diaľku a k vhodným digitálnym zručnostiam, aby mohli v plnej miere využívať diaľkové vzdelávanie. Digitálne kompetencie by sa mali vo väčšej miere zahŕňať do učebných osnov a programov, predovšetkým s cieľom zlepšiť zručnosti pracovníkov. Umožnilo by to širšie využívanie práce na diaľku a digitálnych služieb, lepšie zosúladenie digitálnych zručností s požiadavkami trhu práce, ako aj začlenenie zraniteľných skupín, ako sú staršie osoby alebo ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

(29)

Bežné vyučovanie na všetkých stupňoch vzdelávania bolo počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 nahradené diaľkovým štúdiom. Online učenie si vyžaduje primeranú digitálnu infraštruktúru, vzdelávacie materiály a učiteľov s potrebnými zručnosťami a podporou v záujme účinného vyučovania. Všetky vzdelávajúce sa osoby, najmä zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím a osôb z vidieckych oblastí, musia mať primeraný prístup k vzdelávaniu na diaľku a k vhodným digitálnym zručnostiam, aby mohli v plnej miere využívať diaľkové vzdelávanie. Digitálne kompetencie by sa mali vo väčšej miere zahŕňať do učebných osnov a programov, predovšetkým s cieľom zlepšiť zručnosti pracovníkov. Umožnilo by to širšie využívanie práce na diaľku a digitálnych služieb, lepšie zosúladenie digitálnych zručností s požiadavkami trhu práce, ako aj začlenenie zraniteľných skupín, ako sú staršie osoby alebo ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach.

| (30) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(30)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (31) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Slovinsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(31)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Slovinsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (32) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny. |
| --- | --- |

(32)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

| (33) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(33)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (34) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(34)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, okrem iného zaistením primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť a sociálnu oblasť, a to aj zabezpečením primeranej náhrady príjmu a sociálnej ochrany, posilnením režimov skráteného pracovného času a prostredníctvom pružných foriem organizácie práce. Zabezpečiť, aby tieto opatrenia poskytovali primeranú ochranu neštandardným pracovníkom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pokračovať v rýchlom zavádzaní opatrení na zabezpečenie likvidity a financovania pre podniky a domácnosti a znížiť administratívnu záťaž. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a presadzovať súkromné investície na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, environmentálnu infraštruktúru, udržateľnú dopravu, výskum a inovácie a na zavádzanie 5G siete. Podporovať digitálne kapacity podnikov a posilňovať digitálne zručnosti, elektronický obchod a elektronické zdravotníctvo. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 143.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 103.

7

(8)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

8

(9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/164

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020

(2020/C 282/25)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Slovensku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Slovensku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovensku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovensku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a nedostatky v infraštruktúre v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva značné riziko zväčšovania regionálnych rozdielov na Slovensku, najmä medzi hlavným mestom a západným Slovenskom na jednej strane a východným a juhovýchodným Slovenskom na strane druhej. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a nedostatky v infraštruktúre v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva značné riziko zväčšovania regionálnych rozdielov na Slovensku, najmä medzi hlavným mestom a západným Slovenskom na jednej strane a východným a juhovýchodným Slovenskom na strane druhej. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

| (10) | Slovensko predložilo 18. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Slovensko predložilo 18. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

| (12) | Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, a to v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Slovenska opodstatnené. |
| --- | --- |

(12)

Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, a to v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Slovenska opodstatnené.

| (13) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 4,9 % HDP, v roku 2022 na 3,7 % HDP a v roku 2023 dosiahne 2,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 48 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 61,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(13)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 4,9 % HDP, v roku 2022 na 3,7 % HDP a v roku 2023 dosiahne 2,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 48 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 61,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (14) | Slovensko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,6 % HDP. Opatrenia zahŕňajú náhradu mzdy pre zamestnancov, dotácie pre samostatne zárobkovo činné osoby, systém nemocenských a ošetrovných dávok a nákup zdravotníckeho materiálu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklad platieb daní z príjmu a príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade, že sa tržby znížia o viac ako 40 % (1,4 % HDP), ako aj záruky za úvery (1,6 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovensko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(14)

Slovensko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,6 % HDP. Opatrenia zahŕňajú náhradu mzdy pre zamestnancov, dotácie pre samostatne zárobkovo činné osoby, systém nemocenských a ošetrovných dávok a nákup zdravotníckeho materiálu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklad platieb daní z príjmu a príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade, že sa tržby znížia o viac ako 40 % (1,4 % HDP), ako aj záruky za úvery (1,6 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovensko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (15) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Slovenska v roku 2020 na úrovni –8,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Slovenska v roku 2020 na úrovni –8,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (16) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Slovensko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené. |
| --- | --- |

(16)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Slovensko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

| (17) | Po vypuknutí ochorenia COVID-19 prijalo Slovensko rýchle a bezprecedentné opatrenia s cieľom zastaviť ďalšie šírenie vírusu a predísť mu. Po tom, ako bol 6. marca 2020 zaznamenaný prvý prípad ochorenia, krajina vyhlásila od 12. marca 2020 núdzový stav a zaviedla prísne pravidlá týkajúce sa obmedzenia sociálnych kontaktov, karantény a hygieny, ako aj cestovné obmedzenia. Na niekoľko týždňov sa zatvorili obchody a zastavila sa výroba v dôležitých hospodárskych odvetviach, až kým vláda koncom apríla 2020 nezačala postupne uvoľňovať obmedzenia. V dôsledku toho sa očakáva, že slovenské hospodárstvo sa v roku 2020 prepadne do hlbokej recesie, keďže táto situácia má nepriaznivý vplyv na súkromnú spotrebu, investície a obchod. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 prudko klesne o 6,7 % a miera nezamestnanosti dosiahne v roku 2020 úroveň 8,8 %, čo je nárast oproti 5,8 % v roku 2019. Slovensko zareagovalo prijatím niekoľkých súborov opatrení na zmiernenie nepriaznivých účinkov krízy, ktoré zahŕňali aj prerozdelenie nevyužitých finančných prostriedkov politiky súdržnosti vo výške 1,2 miliardy EUR. Opatrenia zahŕňajú režimy skráteného pracovného času s náhradou mzdy, podporu príjmu zamestnancov prostredníctvom nemocenských a ošetrovných dávok, ako aj poskytovanie dotácií samostatne zárobkovo činným osobám s cieľom kompenzovať im stratu príjmov. Ďalšie opatrenia na podporu likvidity spoločností a samostatne zárobkovo činných osôb zahŕňajú bankové úvery, odklad platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ako aj poskytovanie bankových záruk a programov zvýhodnených úrokov. Systém úverov pre malé a stredné podniky (MSP), na ktorý bolo pôvodne pridelených 38 miliónov EUR, sa rozšíri o 330 miliónov EUR z nevyužitých finančných prostriedkov Únie a o národnú schému vo výške 500 miliónov EUR. Ďalšie opatrenia zahŕňajú prerušenie daňových auditov a povinností týkajúcich sa preddavkov na dane, ako aj odklad platby nájomného pre spoločnosti a jednotlivcov. |
| --- | --- |

(17)

Po vypuknutí ochorenia COVID-19 prijalo Slovensko rýchle a bezprecedentné opatrenia s cieľom zastaviť ďalšie šírenie vírusu a predísť mu. Po tom, ako bol 6. marca 2020 zaznamenaný prvý prípad ochorenia, krajina vyhlásila od 12. marca 2020 núdzový stav a zaviedla prísne pravidlá týkajúce sa obmedzenia sociálnych kontaktov, karantény a hygieny, ako aj cestovné obmedzenia. Na niekoľko týždňov sa zatvorili obchody a zastavila sa výroba v dôležitých hospodárskych odvetviach, až kým vláda koncom apríla 2020 nezačala postupne uvoľňovať obmedzenia. V dôsledku toho sa očakáva, že slovenské hospodárstvo sa v roku 2020 prepadne do hlbokej recesie, keďže táto situácia má nepriaznivý vplyv na súkromnú spotrebu, investície a obchod. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 prudko klesne o 6,7 % a miera nezamestnanosti dosiahne v roku 2020 úroveň 8,8 %, čo je nárast oproti 5,8 % v roku 2019. Slovensko zareagovalo prijatím niekoľkých súborov opatrení na zmiernenie nepriaznivých účinkov krízy, ktoré zahŕňali aj prerozdelenie nevyužitých finančných prostriedkov politiky súdržnosti vo výške 1,2 miliardy EUR. Opatrenia zahŕňajú režimy skráteného pracovného času s náhradou mzdy, podporu príjmu zamestnancov prostredníctvom nemocenských a ošetrovných dávok, ako aj poskytovanie dotácií samostatne zárobkovo činným osobám s cieľom kompenzovať im stratu príjmov. Ďalšie opatrenia na podporu likvidity spoločností a samostatne zárobkovo činných osôb zahŕňajú bankové úvery, odklad platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ako aj poskytovanie bankových záruk a programov zvýhodnených úrokov. Systém úverov pre malé a stredné podniky (MSP), na ktorý bolo pôvodne pridelených 38 miliónov EUR, sa rozšíri o 330 miliónov EUR z nevyužitých finančných prostriedkov Únie a o národnú schému vo výške 500 miliónov EUR. Ďalšie opatrenia zahŕňajú prerušenie daňových auditov a povinností týkajúcich sa preddavkov na dane, ako aj odklad platby nájomného pre spoločnosti a jednotlivcov.

| (18) | V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 je teraz ešte dôležitejšie, aby Slovensko pokračovalo v riešení štrukturálnych problémov vo svojom systéme zdravotnej starostlivosti. Na zvýšenie jeho odolnosti, zmiernenie nedostatku zdravotníckeho personálu a zabezpečenie primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a infraštruktúry sú potrebné ďalšie investície. Súbežne s úsilím zameraným na zabezpečenie dostatočného počtu zdravotníckych pracovníkov v budúcnosti by sa vďaka účinným politikám mohli zmenšiť geografické rozdiely v dostupnosti lekárov a zabezpečiť prístup k starostlivosti pre celé obyvateľstvo. Kľúčom k zvýšeniu kvality a nákladovej efektívnosti zdravotníckych služieb je modernizácia siete nemocníc a riešenie štrukturálneho nedostatku financovania verejných nemocníc. Treba posilniť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti, aby sa znížil tlak na nemocnice a zlepšil sa manažment chronických chorôb, a zároveň zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami a druhmi starostlivosti. Osobitne znepokojujúci je nedostatočný prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej dlhodobej starostlivosti v dôsledku všeobecného nedostatku financovania služieb komunitnej a domácej starostlivosti, roztriešteného riadenia a chýbajúcej systémovej koordinácie sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(18)

V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 je teraz ešte dôležitejšie, aby Slovensko pokračovalo v riešení štrukturálnych problémov vo svojom systéme zdravotnej starostlivosti. Na zvýšenie jeho odolnosti, zmiernenie nedostatku zdravotníckeho personálu a zabezpečenie primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a infraštruktúry sú potrebné ďalšie investície. Súbežne s úsilím zameraným na zabezpečenie dostatočného počtu zdravotníckych pracovníkov v budúcnosti by sa vďaka účinným politikám mohli zmenšiť geografické rozdiely v dostupnosti lekárov a zabezpečiť prístup k starostlivosti pre celé obyvateľstvo. Kľúčom k zvýšeniu kvality a nákladovej efektívnosti zdravotníckych služieb je modernizácia siete nemocníc a riešenie štrukturálneho nedostatku financovania verejných nemocníc. Treba posilniť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti, aby sa znížil tlak na nemocnice a zlepšil sa manažment chronických chorôb, a zároveň zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami a druhmi starostlivosti. Osobitne znepokojujúci je nedostatočný prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej dlhodobej starostlivosti v dôsledku všeobecného nedostatku financovania služieb komunitnej a domácej starostlivosti, roztriešteného riadenia a chýbajúcej systémovej koordinácie sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

| (19) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na sociálne problémy, ktoré boli na Slovensku prítomné už predtým. Viedla k naliehavej potrebe zabezpečiť v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi primeranú náhradu príjmu pre pracovníkov. V snahe zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť sa zaviedli režimy skráteného pracovného času, na ktoré sa poskytol príspevok z finančných prostriedkov Únie. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,8 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,1 %. Napriek určitým uvoľneniam v roku 2018 sa systém dávok v nezamestnanosti na Slovensku vyznačuje prísnymi podmienkami oprávnenosti, pomerne krátkym trvaním vyplácania dávok (spravidla šesť mesiacov, pričom počas krízy sa toto obdobie mierne predĺžilo) a nízkymi mierami náhrady pre príjemcov. Niektoré skupiny sú krízou osobitne ohrozené a môžu čeliť obmedzenému prístupu k službám sociálnej ochrany a starostlivosti, čo platí aj pre marginalizované rómske komunity, ktoré často nemajú prístup k základným službám, seniorov a nízkokvalifikované osoby. |
| --- | --- |

(19)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na sociálne problémy, ktoré boli na Slovensku prítomné už predtým. Viedla k naliehavej potrebe zabezpečiť v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi primeranú náhradu príjmu pre pracovníkov. V snahe zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť sa zaviedli režimy skráteného pracovného času, na ktoré sa poskytol príspevok z finančných prostriedkov Únie. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,8 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,1 %. Napriek určitým uvoľneniam v roku 2018 sa systém dávok v nezamestnanosti na Slovensku vyznačuje prísnymi podmienkami oprávnenosti, pomerne krátkym trvaním vyplácania dávok (spravidla šesť mesiacov, pričom počas krízy sa toto obdobie mierne predĺžilo) a nízkymi mierami náhrady pre príjemcov. Niektoré skupiny sú krízou osobitne ohrozené a môžu čeliť obmedzenému prístupu k službám sociálnej ochrany a starostlivosti, čo platí aj pre marginalizované rómske komunity, ktoré často nemajú prístup k základným službám, seniorov a nízkokvalifikované osoby.

| (20) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýšila potrebu rozvíjať digitálne zručnosti obyvateľstva vrátane digitálnych zručností učiteľov, ako aj potrebu rozšíriť širokopásmové pripojenie, keďže mnohí žiaci stále nemajú prístup na internet alebo nemajú iné predpoklady na to, aby sa mohli učiť doma, a to najmä v marginalizovaných rómskych komunitách. Pretrvávajú problémy týkajúce sa rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, keďže úroveň základných zručností študentov, ako aj ich celkové výsledky sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Medzi školami a regiónmi sú výrazné rozdiely vo výsledkoch, čo sa v niektorých prípadoch odzrkadľuje aj vo vysokej miere predčasného ukončenia školskej dochádzky, najmä na východnom Slovensku. Atraktívnosť učiteľského povolania a kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov sú aj naďalej nízke. Okrem toho je Slovensko krajinou s najnižšou účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve v Únii, a to najmä detí do troch rokov, čo má ďalší negatívny vplyv na výsledky v oblasti vzdelávania, najmä v prípade znevýhodnených detí. |
| --- | --- |

(20)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýšila potrebu rozvíjať digitálne zručnosti obyvateľstva vrátane digitálnych zručností učiteľov, ako aj potrebu rozšíriť širokopásmové pripojenie, keďže mnohí žiaci stále nemajú prístup na internet alebo nemajú iné predpoklady na to, aby sa mohli učiť doma, a to najmä v marginalizovaných rómskych komunitách. Pretrvávajú problémy týkajúce sa rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, keďže úroveň základných zručností študentov, ako aj ich celkové výsledky sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Medzi školami a regiónmi sú výrazné rozdiely vo výsledkoch, čo sa v niektorých prípadoch odzrkadľuje aj vo vysokej miere predčasného ukončenia školskej dochádzky, najmä na východnom Slovensku. Atraktívnosť učiteľského povolania a kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov sú aj naďalej nízke. Okrem toho je Slovensko krajinou s najnižšou účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve v Únii, a to najmä detí do troch rokov, čo má ďalší negatívny vplyv na výsledky v oblasti vzdelávania, najmä v prípade znevýhodnených detí.

| (21) | V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa naliehavou prioritou Slovenska stalo rýchle zavedenie podpory likvidity pre podniky prostredníctvom vhodne cielených úverov a záruk so zameraním na MSP, pričom sa využila nová flexibilita, ktorú poskytuje dočasný rámec štátnej pomoci na podporu hospodárstva a prerozdelenie finančných prostriedkov politiky súdržnosti. Primerané záruky na riziká v kombinácii s nízkymi úrokovými sadzbami a dlhou dobou splatnosti môžu pomôcť zabezpečiť rýchle poskytovanie úverov zo strany sprostredkovateľov a ich využívanie podnikmi. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zmierneniu krátkodobých obmedzení likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb môže ďalej prispieť povolenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Prioritami Slovenska v strednodobom horizonte sú aj naďalej boj proti daňovým únikom a zlepšenie dodržiavania daňových predpisov, pričom ide o prostriedok na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a podporu spravodlivých a rovnakých podmienok, čím sa uľahčí oživenie hospodárstva. Na zabezpečenie dostatočnej rovnováhy peňažných tokov MSP je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach, ako aj spoločnosti dostali pokyn na urýchlenie vyplácania faktúr svojim dodávateľom. |
| --- | --- |

(21)

V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa naliehavou prioritou Slovenska stalo rýchle zavedenie podpory likvidity pre podniky prostredníctvom vhodne cielených úverov a záruk so zameraním na MSP, pričom sa využila nová flexibilita, ktorú poskytuje dočasný rámec štátnej pomoci na podporu hospodárstva a prerozdelenie finančných prostriedkov politiky súdržnosti. Primerané záruky na riziká v kombinácii s nízkymi úrokovými sadzbami a dlhou dobou splatnosti môžu pomôcť zabezpečiť rýchle poskytovanie úverov zo strany sprostredkovateľov a ich využívanie podnikmi. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zmierneniu krátkodobých obmedzení likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb môže ďalej prispieť povolenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Prioritami Slovenska v strednodobom horizonte sú aj naďalej boj proti daňovým únikom a zlepšenie dodržiavania daňových predpisov, pričom ide o prostriedok na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a podporu spravodlivých a rovnakých podmienok, čím sa uľahčí oživenie hospodárstva. Na zabezpečenie dostatočnej rovnováhy peňažných tokov MSP je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach, ako aj spoločnosti dostali pokyn na urýchlenie vyplácania faktúr svojim dodávateľom.

| (22) | Pre oživenie hospodárstva a vytvorenie priaznivejšieho investičného prostredia majú zásadný význam podpora priaznivého podnikateľského prostredia a zlepšenie kvality verejných služieb. V záujme zabezpečenia účinnosti opatrení na oživenie hospodárstva je dôležité znížiť zbytočnú administratívnu záťaž a zjednodušiť postupy, a to aj prostredníctvom účinného využívania jednotných kontaktných miest pre podniky. Celková účinnosť verejných inštitúcií a verejnej správy je na Slovensku stále nízka. Zlepšiť ju môže ďalšia digitalizácia, lepšia koordinácia a plánovanie digitálnej infraštruktúry, ako aj vývoj softvéru. Ďalšie reformné úsilie by mohlo zlepšiť koordináciu tvorby politík a koncipovanie právnych predpisov a zabezpečiť vysokú výkonnosť verejnej služby a riadenia ľudských zdrojov. V záujme posilnenia odolnosti hospodárstva by Slovensku prospelo zvýšenie inovačnej kapacity podnikov, najmä MSP, ktoré by sa dosiahlo riešením problému roztriešteného riadenia výskumného a inovačného ekosystému. Lepšia spolupráca medzi podnikmi, výskumným sektorom, akademickou obcou a verejným sektorom môže podporiť výmenu vedomostí a zručností a pomôcť spoločnostiam pri inováciách a rozvíjaní nových pracovných a výrobných schopností. |
| --- | --- |

(22)

Pre oživenie hospodárstva a vytvorenie priaznivejšieho investičného prostredia majú zásadný význam podpora priaznivého podnikateľského prostredia a zlepšenie kvality verejných služieb. V záujme zabezpečenia účinnosti opatrení na oživenie hospodárstva je dôležité znížiť zbytočnú administratívnu záťaž a zjednodušiť postupy, a to aj prostredníctvom účinného využívania jednotných kontaktných miest pre podniky. Celková účinnosť verejných inštitúcií a verejnej správy je na Slovensku stále nízka. Zlepšiť ju môže ďalšia digitalizácia, lepšia koordinácia a plánovanie digitálnej infraštruktúry, ako aj vývoj softvéru. Ďalšie reformné úsilie by mohlo zlepšiť koordináciu tvorby politík a koncipovanie právnych predpisov a zabezpečiť vysokú výkonnosť verejnej služby a riadenia ľudských zdrojov. V záujme posilnenia odolnosti hospodárstva by Slovensku prospelo zvýšenie inovačnej kapacity podnikov, najmä MSP, ktoré by sa dosiahlo riešením problému roztriešteného riadenia výskumného a inovačného ekosystému. Lepšia spolupráca medzi podnikmi, výskumným sektorom, akademickou obcou a verejným sektorom môže podporiť výmenu vedomostí a zručností a pomôcť spoločnostiam pri inováciách a rozvíjaní nových pracovných a výrobných schopností.

| (23) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na to, aby sa menej rozvinutým regiónom umožnilo dobehnúť zvyšok krajiny, rozšíriť svoju vedomostnú základňu a stať sa konkurencieschopnejšími a produktívnejšími, budú na Slovensku potrebné strategickejšie investície, a to najmä na rozvoj infraštruktúry vrátane digitálnych a iných kľúčových služieb a na zlepšenie dopravných sietí. V dôsledku šírenia ochorenia COVID-19 sa zvýraznili nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry, ktoré existovali už predtým. Rozširovanie pokrytia širokopásmovým prístupom a zvyšovanie jeho rýchlosti umožní rovnocennejší a lepší prístup k internetu. Vzdelávací systém a trh práce na Slovensku by sa mohli zlepšiť vďaka úsiliu poskytnúť obyvateľstvu lepšie zručnosti vzhľadom na meniace sa hospodárstvo a spoločnosť, a to aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania, intenzívnejšej spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacím systémom na všetkých úrovniach a lepšieho napojenia programov odbornej prípravy a rekvalifikácie na súčasné a budúce potreby trhu práce. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na to, aby sa menej rozvinutým regiónom umožnilo dobehnúť zvyšok krajiny, rozšíriť svoju vedomostnú základňu a stať sa konkurencieschopnejšími a produktívnejšími, budú na Slovensku potrebné strategickejšie investície, a to najmä na rozvoj infraštruktúry vrátane digitálnych a iných kľúčových služieb a na zlepšenie dopravných sietí. V dôsledku šírenia ochorenia COVID-19 sa zvýraznili nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry, ktoré existovali už predtým. Rozširovanie pokrytia širokopásmovým prístupom a zvyšovanie jeho rýchlosti umožní rovnocennejší a lepší prístup k internetu. Vzdelávací systém a trh práce na Slovensku by sa mohli zlepšiť vďaka úsiliu poskytnúť obyvateľstvu lepšie zručnosti vzhľadom na meniace sa hospodárstvo a spoločnosť, a to aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania, intenzívnejšej spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacím systémom na všetkých úrovniach a lepšieho napojenia programov odbornej prípravy a rekvalifikácie na súčasné a budúce potreby trhu práce.

| (24) | Oživenie hospodárskeho rastu si bude v nadchádzajúcich rokoch vyžadovať politické úsilie a cielené investície, ktoré Slovensku umožnia, aby využilo príležitosti na vytvorenie udržateľnejšieho hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou. Pri tomto úsilí by sa mali zohľadniť regionálne rozdiely. Prioritné oblasti ďalšieho úsilia, ktoré boli identifikované v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovenska, zahŕňajú zníženie energetickej náročnosti priemyslu, podporu riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Priaznivejšie regulačné prostredie by mohlo pomôcť zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na dodávke energie. Slovensku by prospelo, ak by urýchlilo vykonávanie akčného plánu transformácie regiónu Horná Nitra, presmerovalo finančné prostriedky do riešení pre celý región a využilo túto možnosť na to, aby postupne prestalo využívať uhlie. Na ceste k udržateľnému hospodárskemu rastu môže Slovensku pomôcť zníženie znečistenia ovzdušia spôsobeného spaľovaním tuhého paliva a rastúcimi emisiami z dopravy, zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania odpadu, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, podpora projektov v oblasti inteligentných sietí a posun priemyslu smerom ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovensku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovensku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(24)

Oživenie hospodárskeho rastu si bude v nadchádzajúcich rokoch vyžadovať politické úsilie a cielené investície, ktoré Slovensku umožnia, aby využilo príležitosti na vytvorenie udržateľnejšieho hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou. Pri tomto úsilí by sa mali zohľadniť regionálne rozdiely. Prioritné oblasti ďalšieho úsilia, ktoré boli identifikované v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovenska, zahŕňajú zníženie energetickej náročnosti priemyslu, podporu riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Priaznivejšie regulačné prostredie by mohlo pomôcť zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na dodávke energie. Slovensku by prospelo, ak by urýchlilo vykonávanie akčného plánu transformácie regiónu Horná Nitra, presmerovalo finančné prostriedky do riešení pre celý región a využilo túto možnosť na to, aby postupne prestalo využívať uhlie. Na ceste k udržateľnému hospodárskemu rastu môže Slovensku pomôcť zníženie znečistenia ovzdušia spôsobeného spaľovaním tuhého paliva a rastúcimi emisiami z dopravy, zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania odpadu, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, podpora projektov v oblasti inteligentných sietí a posun priemyslu smerom ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovensku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovensku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (25) | Nové trendy v oblasti medzinárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zneužívania právnych subjektov na účely prania špinavých peňazí vyvíjajú na Slovensko tlak, aby zmodernizovalo svoj rámec boja proti praniu špinavých peňazí s cieľom predchádzať hospodárskej trestnej činnosti a bojovať s ňou. Chápanie hrozby rizika je aj napriek ambicióznym plánom vlády zameraným na posilňovanie prevencie, vyšetrovania a stíhania prípadov prania špinavých peňazí stále nízke. Účinnosť dohľadu nad odborníkmi zapojenými do zakladania spoločností znižujú obmedzené ľudské zdroje a nedostatočná odborná príprava. Pri krokoch, ktoré boli prijaté v rámci akčného plánu vlády, ešte neboli špecifikované nástroje, ktoré by umožňovali účinne identifikovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí a konfiškovať príslušné aktíva. |
| --- | --- |

(25)

Nové trendy v oblasti medzinárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zneužívania právnych subjektov na účely prania špinavých peňazí vyvíjajú na Slovensko tlak, aby zmodernizovalo svoj rámec boja proti praniu špinavých peňazí s cieľom predchádzať hospodárskej trestnej činnosti a bojovať s ňou. Chápanie hrozby rizika je aj napriek ambicióznym plánom vlády zameraným na posilňovanie prevencie, vyšetrovania a stíhania prípadov prania špinavých peňazí stále nízke. Účinnosť dohľadu nad odborníkmi zapojenými do zakladania spoločností znižujú obmedzené ľudské zdroje a nedostatočná odborná príprava. Pri krokoch, ktoré boli prijaté v rámci akčného plánu vlády, ešte neboli špecifikované nástroje, ktoré by umožňovali účinne identifikovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí a konfiškovať príslušné aktíva.

| (26) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(26)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (27) | Slovensko by malo pokračovať v plnení svojho záväzku, ktorým je riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa celkovej integrity justičného systému, keďže tieto obavy pravdepodobne oslabujú dôveru v jeho účinné fungovanie. Pokrok vo vykonávaní reforiem zameraných na boj proti korupcii zostáva na Slovensku obmedzený. Stále sa čaká na niekoľko reforiem súvisiacich s prevenciou, respektíve na ich uskutočnenie. Tieto reformy zahŕňajú pravidlá o lobovaní, daroch, nezlučiteľnosti a kontaktoch s tretími stranami v rozhodovacom procese, ako aj ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Hoci štatistické údaje v oblasti trestnej činnosti kolíšu, počet prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktoré sú predmetom vyšetrovania, zostáva nízky, zatiaľ čo úsilie v oblasti trestania právnických osôb má určitý dosah. |
| --- | --- |

(27)

Slovensko by malo pokračovať v plnení svojho záväzku, ktorým je riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa celkovej integrity justičného systému, keďže tieto obavy pravdepodobne oslabujú dôveru v jeho účinné fungovanie. Pokrok vo vykonávaní reforiem zameraných na boj proti korupcii zostáva na Slovensku obmedzený. Stále sa čaká na niekoľko reforiem súvisiacich s prevenciou, respektíve na ich uskutočnenie. Tieto reformy zahŕňajú pravidlá o lobovaní, daroch, nezlučiteľnosti a kontaktoch s tretími stranami v rozhodovacom procese, ako aj ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Hoci štatistické údaje v oblasti trestnej činnosti kolíšu, počet prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktoré sú predmetom vyšetrovania, zostáva nízky, zatiaľ čo úsilie v oblasti trestania právnických osôb má určitý dosah.

| (28) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Slovensko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(28)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Slovensko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (29) | Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny. |
| --- | --- |

(29)

Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

| (30) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. |
| --- | --- |

(30)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

| (31) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(31)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v oblasti zdravotníckeho personálu, kritických zdravotníckych materiálov a infraštruktúry. Zlepšiť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti a koordináciu medzi jednotlivými druhmi starostlivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poskytnúť primeranú náhradu príjmu a zabezpečiť prístup k sociálnej ochrane a základným službám pre všetkých. Posilňovať digitálne zručnosti. Zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Účinne vykonávať opatrenia na zabezpečenie likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb. Odstrániť nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, udržateľnú verejnú dopravu a odpadové hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. Zabezpečiť priaznivé podnikateľské prostredie a kvalitné verejné služby, a to prostredníctvom posilnenej koordinácie a tvorby politík. Riešiť obavy týkajúce sa integrity justičného systému. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 148.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

7

(8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/171

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2020

(2020/C 282/26)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

| (2) | Správa o Fínsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Fínsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Fínsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Fínsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že vo Fínsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že vo Fínsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Fínsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Fínsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Fínsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. |
| --- | --- |

(11)

Fínsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo.

| (12) | Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,2 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,0 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 59,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,2 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,0 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 59,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Fínsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,7 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú núdzové výdavky na ochranu zdravia a verejného poriadku, ako aj podporné opatrenia pre podniky a zamestnancov. Fínsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky za úvery pre spoločnosti zamerané najmä na malé a stredné podniky (MSP), ako aj osobitné záručné schémy pre leteckú spoločnosť Finnair a lodné spoločnosti, ktoré zaisťujú bezpečnosť dodávok. Okrem toho boli vo Fínsku prijaté ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity, ktoré neboli vykázané v programe stability na rok 2020, vrátane odkladov platieb daní z príjmov právnických osôb. Odhaduje sa, že uvedené dodatočné opatrenia dosiahnu úroveň 15 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Fínsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Fínsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,7 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú núdzové výdavky na ochranu zdravia a verejného poriadku, ako aj podporné opatrenia pre podniky a zamestnancov. Fínsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky za úvery pre spoločnosti zamerané najmä na malé a stredné podniky (MSP), ako aj osobitné záručné schémy pre leteckú spoločnosť Finnair a lodné spoločnosti, ktoré zaisťujú bezpečnosť dodávok. Okrem toho boli vo Fínsku prijaté ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity, ktoré neboli vykázané v programe stability na rok 2020, vrátane odkladov platieb daní z príjmov právnických osôb. Odhaduje sa, že uvedené dodatočné opatrenia dosiahnu úroveň 15 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Fínsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Fínska v roku 2020 na úrovni -7,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni -3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 69,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 69,6 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Fínska v roku 2020 na úrovni -7,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni -3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 69,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 69,6 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Fínsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Fínsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | V reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijalo Fínsko komplexné opatrenia na podporu svojho systému zdravotnej starostlivosti a hospodárstva. Fínska vláda prijala napríklad viacero doplňujúcich rozpočtov a rozhodla sa zlepšiť istotu zamestnania pre zamestnancov, zatiaľ čo podmienky na získanie dávok v nezamestnanosti sa uvoľnili. Prístup k dávkam v nezamestnanosti sa uľahčil pre samostatne zárobkovo činné osoby a podnikateľov. Opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia predstavujú 1,6 miliardy EUR. Okrem 10 miliárd EUR vo forme štátom zaručených úverov boli sprístupnené priame granty pre podniky vo výške 1 miliardy EUR. Vláda dočasne znížila odvody zamestnávateľov na dôchodkové poistenie o 2,6 percentuálneho bodu a pridelila minimálne 1 miliardu EUR na podporný balík pre obce. Fínsky úrad pre finančný dohľad znížil kapitálové požiadavky na fínske úverové inštitúcie tak, že odstránil vankúš na krytie systémového rizika a upravil požiadavky na jednotlivé úverové inštitúcie. Vláda navrhla pracovnú skupinu pod vedením ministerstva financií a ministerstva sociálnych vecí a zdravotníctva s cieľom pripraviť Fínsko na stratégiu ukončenia opatrení prijatých v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Vláda prijala začiatkom mája 2020 postupný plán ukončenia opatrení, ktorý vychádzal z prvej správy pracovnej skupiny. Pracovná skupina ďalej navrhne príslušné opatrenia na riešenie zdravotného, sociálneho a hospodárskeho vplyvu tejto krízy. Konzultovala sociálnych partnerov, zástupcov obcí, organizácie občianskej spoločnosti a environmentálne organizácie. |
| --- | --- |

(16)

V reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijalo Fínsko komplexné opatrenia na podporu svojho systému zdravotnej starostlivosti a hospodárstva. Fínska vláda prijala napríklad viacero doplňujúcich rozpočtov a rozhodla sa zlepšiť istotu zamestnania pre zamestnancov, zatiaľ čo podmienky na získanie dávok v nezamestnanosti sa uvoľnili. Prístup k dávkam v nezamestnanosti sa uľahčil pre samostatne zárobkovo činné osoby a podnikateľov. Opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia predstavujú 1,6 miliardy EUR. Okrem 10 miliárd EUR vo forme štátom zaručených úverov boli sprístupnené priame granty pre podniky vo výške 1 miliardy EUR. Vláda dočasne znížila odvody zamestnávateľov na dôchodkové poistenie o 2,6 percentuálneho bodu a pridelila minimálne 1 miliardu EUR na podporný balík pre obce. Fínsky úrad pre finančný dohľad znížil kapitálové požiadavky na fínske úverové inštitúcie tak, že odstránil vankúš na krytie systémového rizika a upravil požiadavky na jednotlivé úverové inštitúcie. Vláda navrhla pracovnú skupinu pod vedením ministerstva financií a ministerstva sociálnych vecí a zdravotníctva s cieľom pripraviť Fínsko na stratégiu ukončenia opatrení prijatých v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Vláda prijala začiatkom mája 2020 postupný plán ukončenia opatrení, ktorý vychádzal z prvej správy pracovnej skupiny. Pracovná skupina ďalej navrhne príslušné opatrenia na riešenie zdravotného, sociálneho a hospodárskeho vplyvu tejto krízy. Konzultovala sociálnych partnerov, zástupcov obcí, organizácie občianskej spoločnosti a environmentálne organizácie.

| (17) | Hoci Fínsko preukázalo všeobecnú pripravenosť riešiť krízu spôsobenú ochorením COVID-19, jeho systému zdravotnej starostlivosti by prospelo, keby sa zvýšila jeho odolnosť. V rámci nemocničných okresov bolo nutné presunúť zdravotnícky personál na liečbu pacientov s ochorením COVID-19 a odchýliť sa od vopred stanovených lehôt pre nenaliehavú zdravotnú starostlivosť o pacientov. Súčasný systém zdravotníckych služieb poskytovaných rôznymi poskytovateľmi viedol k nerovnomernej hustote rozdelenia zdravotníkov v krajine. Očakáva sa, že fragmentácia poskytovania služieb a nerovný prístup k sociálnym službám a službám primárnej zdravotnej starostlivosti zostane aj po kríze problémom, najmä v prípade nezamestnaných a dôchodcov vrátane osôb so zdravotným postihnutím. Spolu s nárastom nezamestnanosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by sa krátkodobé aj strednodobé politické opatrenia mali zamerať na zlepšenie rovnakého prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého hľadiska je naďalej dôležité pokračovať v plánoch reforiem v sociálnej oblasti a v oblasti zdravotnej starostlivosti, o ktorých už viaceré fínske vlády uvažovali, najmä preto, že sa nimi Fínsko pripravuje na ďalekosiahle demografické zmeny a pomohli by krajine zachovať aj v budúcnosti kvalitu systému zdravotnej starostlivosti za súčasného zlepšenia prístupu k nemu. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií Fínska je naďalej ohrozená v dôsledku predpokladaného rastu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti sociálnej a zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(17)

Hoci Fínsko preukázalo všeobecnú pripravenosť riešiť krízu spôsobenú ochorením COVID-19, jeho systému zdravotnej starostlivosti by prospelo, keby sa zvýšila jeho odolnosť. V rámci nemocničných okresov bolo nutné presunúť zdravotnícky personál na liečbu pacientov s ochorením COVID-19 a odchýliť sa od vopred stanovených lehôt pre nenaliehavú zdravotnú starostlivosť o pacientov. Súčasný systém zdravotníckych služieb poskytovaných rôznymi poskytovateľmi viedol k nerovnomernej hustote rozdelenia zdravotníkov v krajine. Očakáva sa, že fragmentácia poskytovania služieb a nerovný prístup k sociálnym službám a službám primárnej zdravotnej starostlivosti zostane aj po kríze problémom, najmä v prípade nezamestnaných a dôchodcov vrátane osôb so zdravotným postihnutím. Spolu s nárastom nezamestnanosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by sa krátkodobé aj strednodobé politické opatrenia mali zamerať na zlepšenie rovnakého prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého hľadiska je naďalej dôležité pokračovať v plánoch reforiem v sociálnej oblasti a v oblasti zdravotnej starostlivosti, o ktorých už viaceré fínske vlády uvažovali, najmä preto, že sa nimi Fínsko pripravuje na ďalekosiahle demografické zmeny a pomohli by krajine zachovať aj v budúcnosti kvalitu systému zdravotnej starostlivosti za súčasného zlepšenia prístupu k nemu. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií Fínska je naďalej ohrozená v dôsledku predpokladaného rastu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti sociálnej a zdravotnej starostlivosti.

| (18) | Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,3 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,7 %. Potrebné sú účinné krátkodobé a strednodobé politické opatrenia navrhnuté v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi s cieľom obmedziť rast miery nezamestnanosti a opätovne začleniť do trhu práce ľudí, ktorí prišli o zamestnanie v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. V rámci tohto úsilia by sa mali podporovať aj skupiny ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, ako sú nízkokvalifikované osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s obmedzenou pracovnou schopnosťou a osoby s migrantským pôvodom. Fínsko má zavedené režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých sa nachádzajú mnohí zamestnanci na nútenej dovolenke. Aktívne politiky trhu práce vrátane opatrení na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu by mohli zabezpečiť rýchly a udržateľný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohli byť cielené a spojené s odbornou prípravou a následnou kontrolou verejnými službami zamestnanosti. Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností sú kľúčom k zachovaniu zamestnateľnosti pracovnej sily v čoraz viac digitalizovanom a zelenom hospodárstve. Reforma kontinuálneho vzdelávania by mohla pomôcť riešiť potrebu zlepšovania zručností dospelých, a to aj osôb s nízkou kvalifikáciou, v odvetviach relevantných pre trh práce, ako je napríklad odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT). Na to, aby bola na trhu práce dostatočná ponuka zručnosti, ktoré sú potrebné v epoche demografických a technologických zmien, bude dôležité zachovať relevantnosť vzdelávania z hľadiska trhu práce aj tým, že sa zabezpečí dostatok univerzitných miest v súlade s výhľadom zamestnanosti pre každé odvetvie a región. Kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zhoršeniu sociálno-ekonomickej situácie najzraniteľnejších skupín v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, bude riešenie problému digitálnej priepasti, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu znevýhodnených žiakov a študentov ku kvalitnému vzdelávaniu. Zložitý systém sociálnych dávok vytvára prekážky pri nástupe do práce. Na podporu využívania krátkodobého zamestnania a práce na čiastočný úväzok by sa mal účinne využívať register príjmov obsahujúci informácie o platoch a dávkach v reálnom čase spolu s urýchlením vybavovania dávok sociálneho zabezpečenia. V strednodobom horizonte bude dôležité, aby Fínsko reformovalo systém sociálnych dávok s cieľom podporiť zamestnanosť a pripraviť systém sociálneho zabezpečenia krajiny do budúcnosti. |
| --- | --- |

(18)

Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,3 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,7 %. Potrebné sú účinné krátkodobé a strednodobé politické opatrenia navrhnuté v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi s cieľom obmedziť rast miery nezamestnanosti a opätovne začleniť do trhu práce ľudí, ktorí prišli o zamestnanie v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. V rámci tohto úsilia by sa mali podporovať aj skupiny ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, ako sú nízkokvalifikované osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s obmedzenou pracovnou schopnosťou a osoby s migrantským pôvodom. Fínsko má zavedené režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých sa nachádzajú mnohí zamestnanci na nútenej dovolenke. Aktívne politiky trhu práce vrátane opatrení na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu by mohli zabezpečiť rýchly a udržateľný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohli byť cielené a spojené s odbornou prípravou a následnou kontrolou verejnými službami zamestnanosti. Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností sú kľúčom k zachovaniu zamestnateľnosti pracovnej sily v čoraz viac digitalizovanom a zelenom hospodárstve. Reforma kontinuálneho vzdelávania by mohla pomôcť riešiť potrebu zlepšovania zručností dospelých, a to aj osôb s nízkou kvalifikáciou, v odvetviach relevantných pre trh práce, ako je napríklad odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT). Na to, aby bola na trhu práce dostatočná ponuka zručnosti, ktoré sú potrebné v epoche demografických a technologických zmien, bude dôležité zachovať relevantnosť vzdelávania z hľadiska trhu práce aj tým, že sa zabezpečí dostatok univerzitných miest v súlade s výhľadom zamestnanosti pre každé odvetvie a región. Kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zhoršeniu sociálno-ekonomickej situácie najzraniteľnejších skupín v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, bude riešenie problému digitálnej priepasti, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu znevýhodnených žiakov a študentov ku kvalitnému vzdelávaniu. Zložitý systém sociálnych dávok vytvára prekážky pri nástupe do práce. Na podporu využívania krátkodobého zamestnania a práce na čiastočný úväzok by sa mal účinne využívať register príjmov obsahujúci informácie o platoch a dávkach v reálnom čase spolu s urýchlením vybavovania dávok sociálneho zabezpečenia. V strednodobom horizonte bude dôležité, aby Fínsko reformovalo systém sociálnych dávok s cieľom podporiť zamestnanosť a pripraviť systém sociálneho zabezpečenia krajiny do budúcnosti.

| (19) | Pomoc podnikom, najmä MSP, aby sa počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 udržali na trhu, je nevyhnutná na stimulovanie hospodárstva, ku ktorému dôjde po zrušení súčasných opatrení na obmedzenie pohybu. Dočasná podpora likvidity prostredníctvom úverov, grantov a záruk by mohla pomôcť podnikom pri preklenovaní tohto obdobia vysokej neistoty a podstatne nižších príjmov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(19)

Pomoc podnikom, najmä MSP, aby sa počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 udržali na trhu, je nevyhnutná na stimulovanie hospodárstva, ku ktorému dôjde po zrušení súčasných opatrení na obmedzenie pohybu. Dočasná podpora likvidity prostredníctvom úverov, grantov a záruk by mohla pomôcť podnikom pri preklenovaní tohto obdobia vysokej neistoty a podstatne nižších príjmov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

| (20) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície vo Fínsku zostávajú pod priemerom EÚ v prípade kategórií, ktoré najviac podporujú rast produktivity, najmä pokiaľ ide o investície do zariadení a do duševného vlastníctva. Táto skutočnosť môže obmedziť dlhodobý rastový potenciál krajiny a negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť a oživenie. Viac investícií do výskumu a vývoja je kľúčovým faktorom, ktorý umožňuje štrukturálnu zmenu v prospech odvetví hospodárstva založených na intenzívnom využívaní znalostí a posilnenie dlhodobého rastového potenciálu. Plánovaný prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2035, ktorý je takisto zohľadnený vo fínskom národnom energetickom a klimatickom pláne, si bude vyžadovať značné investície, najmä do elektrických sietí a do udržateľnej dopravy. Pod vedením parlamentnej riadiacej skupiny sa vypracúva nový plán vnútroštátnej dopravy na roky 2021 – 2032. Ďalšie úsilie je potrebné na zavedenie širokopásmových sietí a zlepšenie ďalšej digitálnej infraštruktúry s cieľom racionalizovať logistiku a zachovať hospodársku činnosť v odľahlých oblastiach, a to všetko v kontexte otázok týkajúcich sa oblasti zdravia, životného prostredia, regiónov a produktivity. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Fínsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Fínsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(20)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície vo Fínsku zostávajú pod priemerom EÚ v prípade kategórií, ktoré najviac podporujú rast produktivity, najmä pokiaľ ide o investície do zariadení a do duševného vlastníctva. Táto skutočnosť môže obmedziť dlhodobý rastový potenciál krajiny a negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť a oživenie. Viac investícií do výskumu a vývoja je kľúčovým faktorom, ktorý umožňuje štrukturálnu zmenu v prospech odvetví hospodárstva založených na intenzívnom využívaní znalostí a posilnenie dlhodobého rastového potenciálu. Plánovaný prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2035, ktorý je takisto zohľadnený vo fínskom národnom energetickom a klimatickom pláne, si bude vyžadovať značné investície, najmä do elektrických sietí a do udržateľnej dopravy. Pod vedením parlamentnej riadiacej skupiny sa vypracúva nový plán vnútroštátnej dopravy na roky 2021 – 2032. Ďalšie úsilie je potrebné na zavedenie širokopásmových sietí a zlepšenie ďalšej digitálnej infraštruktúry s cieľom racionalizovať logistiku a zachovať hospodársku činnosť v odľahlých oblastiach, a to všetko v kontexte otázok týkajúcich sa oblasti zdravia, životného prostredia, regiónov a produktivity. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Fínsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Fínsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (21) | Fínske vnútroštátne posudzovanie rizika v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je v súčasnosti zastarané a bude aktualizované v roku 2020. Fínsky úrad pre finančný dohľad v uplynulom období zlepšil svoju kapacitu v oblasti dohľadu. Počet jeho zamestnancov je však stále nedostatočný a prístup k dohľadu „založený na riziku“ sa dosiaľ neuplatňuje správne. Zatiaľ čo sa prešetrovalo niekoľko prípadov podozrenia z porušenia predpisov, zavedenie odrádzajúcej sankčnej politiky zostáva ďalšou prioritnou oblasťou. Predkladanie správ o podozrivých transakciách sa v posledných mesiacoch prudko zvýšilo a zdroje v rámci finančnej spravodajskej jednotky sa zdajú nedostatočné na analýzu týchto informácií. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a úradom pre finančný dohľad je naďalej nedostačujúca. |
| --- | --- |

(21)

Fínske vnútroštátne posudzovanie rizika v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je v súčasnosti zastarané a bude aktualizované v roku 2020. Fínsky úrad pre finančný dohľad v uplynulom období zlepšil svoju kapacitu v oblasti dohľadu. Počet jeho zamestnancov je však stále nedostatočný a prístup k dohľadu „založený na riziku“ sa dosiaľ neuplatňuje správne. Zatiaľ čo sa prešetrovalo niekoľko prípadov podozrenia z porušenia predpisov, zavedenie odrádzajúcej sankčnej politiky zostáva ďalšou prioritnou oblasťou. Predkladanie správ o podozrivých transakciách sa v posledných mesiacoch prudko zvýšilo a zdroje v rámci finančnej spravodajskej jednotky sa zdajú nedostatočné na analýzu týchto informácií. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a úradom pre finančný dohľad je naďalej nedostačujúca.

| (22) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(22)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (23) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Fínsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(23)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Fínsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (24) | Úzka koordinácia hospodárstiev je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro. |
| --- | --- |

(24)

Úzka koordinácia hospodárstiev je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro.

| (25) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(25)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (26) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(26)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Riešiť nedostatok zdravotníckych pracovníkov s cieľom posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zlepšiť prístup k sociálnym a zdravotníckym službám. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Posilniť opatrenia na podporu zamestnanosti a podporiť aktívne politiky trhu práce. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prijať opatrenia na zabezpečenie likvidity pre reálnu ekonomiku, najmä pre malé a stredné podniky. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú a efektívnu infraštruktúru, ako aj na výskum a inovácie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. |
| --- | --- |

4.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 154.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/177

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020

(2020/C 282/27)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Správa o Švédsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. To by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a potenciálne aj na bankový sektor. Akýkoľvek negatívny vplyv na bankový sektor by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohol takisto spôsobiť negatívne presahy do susedných krajín. Na riešenie uvedených nerovnováh bolo v posledných rokoch prijatých viacero opatrení. Tieto opatrenia však doposiaľ mali iba obmedzený vplyv. V politikách pretrvávajú zásadné nedostatky, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov dlhovo financovaných nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom, a najmä prenájmom obytných nehnuteľností. |
| --- | --- |

(2)

Správa o Švédsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. To by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a potenciálne aj na bankový sektor. Akýkoľvek negatívny vplyv na bankový sektor by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohol takisto spôsobiť negatívne presahy do susedných krajín. Na riešenie uvedených nerovnováh bolo v posledných rokoch prijatých viacero opatrení. Tieto opatrenia však doposiaľ mali iba obmedzený vplyv. V politikách pretrvávajú zásadné nedostatky, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov dlhovo financovaných nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom, a najmä prenájmom obytných nehnuteľností.

| (3) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (4) | Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(4)

Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (5) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (6) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(6)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (7) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(7)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (8) | Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Švédsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. |
| --- | --- |

(8)

Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Švédsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko, že vo Švédsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend pomalého znižovania rozdielov medzi regiónom hlavného mesta a ostatnými časťami krajiny alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko, že vo Švédsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend pomalého znižovania rozdielov medzi regiónom hlavného mesta a ostatnými časťami krajiny alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

| (10) | Švédsko predložilo 27. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Švédsko predložilo 27. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Švédsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(11)

Švédsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu.

| (12) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa pokles deficitu na 1,4 % HDP v roku 2021 a dosiahnutie prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2023. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 35 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa pokles deficitu na 1,4 % HDP v roku 2021 a dosiahnutie prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2023. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 35 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19.

| (13) | V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Švédsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP), núdzová pomoc pre problémové odvetvia (1,6 % HDP) a opatrenia týkajúce sa trhu práce a sociálnej politiky (0,2 % HDP). Švédsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 zahŕňajú uvedené opatrenia najmä odklady platieb dane až do výšky 6,9 % HDP, ako aj rôzne typy záruk za úvery a rozšírené úverové nástroje predstavujúce približne 4,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Švédsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP), núdzová pomoc pre problémové odvetvia (1,6 % HDP) a opatrenia týkajúce sa trhu práce a sociálnej politiky (0,2 % HDP). Švédsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 zahŕňajú uvedené opatrenia najmä odklady platieb dane až do výšky 6,9 % HDP, ako aj rôzne typy záruk za úvery a rozšírené úverové nástroje predstavujúce približne 4,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Švédska v roku 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Švédska v roku 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

| (15) | Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Švédsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Švédsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

| (16) | Po vypuknutí pandémie ochorenia COVID-19 došlo k bezprecedentnému spomaleniu švédskeho hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 9,7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 9,3 %. Očakáva sa výrazný pokles súkromnej spotreby, najmä v najexponovanejších kategóriách spotreby, ako sú doprava, reštaurácie a ubytovanie. V oblasti tvorby hrubého fixného kapitálu sa predpokladá ešte výraznejší pokles ako v oblasti spotreby, a to hlavne v dôsledku neistoty týkajúcej sa tempa oživovania hospodárstva. Švédske orgány začali prijímať opatrenia v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 včas a v nadväznosti na šírenie pandémie opatrenia politiky postupne rozširovali. Tieto opatrenia zahŕňali zdravotnú starostlivosť a riešili hospodárske dôsledky. Medzi opatrenia týkajúce sa zdravotnej starostlivosti patrí hospodárska podpora od ústrednej štátnej správy v prípade mimoriadnych nákladov súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19 určená regiónom a miestnym orgánom zodpovedným za systém zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o hospodársku oblasť, vláda prijala širokú škálu opatrení na zníženie nákladov podnikového sektora (krátkodobé prepúšťanie, náklady súvisiace s nemocenskými dávkami, vyrovnávanie sociálnych príspevkov zamestnávateľov, úverové záruky a zníženia nájomného), ako aj zabezpečenie likvidity podnikov (odloženie platieb dane vrátane platieb dane z pridanej hodnoty (DPH)). Okrem toho sa centrálna banka Švédska Sveriges Riksbank rozhodla poskytovať úvery spoločnostiam prostredníctvom bánk, nakúpiť štátne a komunálne dlhopisy, ako aj kryté hypotekárne záložné listy, dlhopisy a komerčné cenné papiere, ktoré emitovali švédske nefinančné korporácie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Riksbank takisto uzavrela dohody o menových swapoch s inými centrálnymi bankami s cieľom zabezpečiť dostupnosť hlavných mien pre finančný sektor. Sociálna politika a politika pracovného trhu sa rozšírila, napríklad prostredníctvom dočasných zmien nemocenských dávok, zvýšenia dávok v nezamestnanosti, zníženia požiadaviek na pristúpenie k systému pomoci v nezamestnanosti a prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce a politiky vzdelávania (napr. zelené pracovné miesta, predĺženie politiky „práca ako nový začiatok“, letné kurzy, väčší počet študentov rámci vysokoškolského vzdelávania). |
| --- | --- |

(16)

Po vypuknutí pandémie ochorenia COVID-19 došlo k bezprecedentnému spomaleniu švédskeho hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 9,7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 9,3 %. Očakáva sa výrazný pokles súkromnej spotreby, najmä v najexponovanejších kategóriách spotreby, ako sú doprava, reštaurácie a ubytovanie. V oblasti tvorby hrubého fixného kapitálu sa predpokladá ešte výraznejší pokles ako v oblasti spotreby, a to hlavne v dôsledku neistoty týkajúcej sa tempa oživovania hospodárstva. Švédske orgány začali prijímať opatrenia v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 včas a v nadväznosti na šírenie pandémie opatrenia politiky postupne rozširovali. Tieto opatrenia zahŕňali zdravotnú starostlivosť a riešili hospodárske dôsledky. Medzi opatrenia týkajúce sa zdravotnej starostlivosti patrí hospodárska podpora od ústrednej štátnej správy v prípade mimoriadnych nákladov súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19 určená regiónom a miestnym orgánom zodpovedným za systém zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o hospodársku oblasť, vláda prijala širokú škálu opatrení na zníženie nákladov podnikového sektora (krátkodobé prepúšťanie, náklady súvisiace s nemocenskými dávkami, vyrovnávanie sociálnych príspevkov zamestnávateľov, úverové záruky a zníženia nájomného), ako aj zabezpečenie likvidity podnikov (odloženie platieb dane vrátane platieb dane z pridanej hodnoty (DPH)). Okrem toho sa centrálna banka Švédska Sveriges Riksbank rozhodla poskytovať úvery spoločnostiam prostredníctvom bánk, nakúpiť štátne a komunálne dlhopisy, ako aj kryté hypotekárne záložné listy, dlhopisy a komerčné cenné papiere, ktoré emitovali švédske nefinančné korporácie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Riksbank takisto uzavrela dohody o menových swapoch s inými centrálnymi bankami s cieľom zabezpečiť dostupnosť hlavných mien pre finančný sektor. Sociálna politika a politika pracovného trhu sa rozšírila, napríklad prostredníctvom dočasných zmien nemocenských dávok, zvýšenia dávok v nezamestnanosti, zníženia požiadaviek na pristúpenie k systému pomoci v nezamestnanosti a prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce a politiky vzdelávania (napr. zelené pracovné miesta, predĺženie politiky „práca ako nový začiatok“, letné kurzy, väčší počet študentov rámci vysokoškolského vzdelávania).

| (17) | Krátkodobá politická reakcia Švédska na pandémiu ochorenia COVID-19 sa opiera o zabezpečenie vhodných rezervných zdrojov a kapacít a o prispôsobenie úloh a povinností zdravotníckych pracovníkov. V strednodobom horizonte by to takisto malo viesť k časovo a geograficky vyrovnanej zdravotnej starostlivosti a vhodnému využívaniu zdravotníckych pracovníkov v rôznych režimoch (napríklad pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti) a pomôcť zabrániť štrukturálnym nedostatkom zdravotníckeho personálu. Využívanie silného švédskeho sektora výskumu a inovácie na vedecky podloženú činnosť môže prispieť k pokroku pri vývoji vakcín, liečbe a diagnostike a pri premietnutí výsledkov výskumu do politiky v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(17)

Krátkodobá politická reakcia Švédska na pandémiu ochorenia COVID-19 sa opiera o zabezpečenie vhodných rezervných zdrojov a kapacít a o prispôsobenie úloh a povinností zdravotníckych pracovníkov. V strednodobom horizonte by to takisto malo viesť k časovo a geograficky vyrovnanej zdravotnej starostlivosti a vhodnému využívaniu zdravotníckych pracovníkov v rôznych režimoch (napríklad pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti) a pomôcť zabrániť štrukturálnym nedostatkom zdravotníckeho personálu. Využívanie silného švédskeho sektora výskumu a inovácie na vedecky podloženú činnosť môže prispieť k pokroku pri vývoji vakcín, liečbe a diagnostike a pri premietnutí výsledkov výskumu do politiky v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti.

| (18) | Podporovanie dostupnosti zručností, a najmä digitálnych zručností, môže udržať vyšší rast produktivity prostredníctvom výskumu a inovácie v odvetviach moderných technológií a pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele Švédska v oblasti klímy a energetiky stanovené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Investície sú potrebné aj na zníženie rozdielov vo výsledkoch v oblasti vzdelávania medzi študentmi s migrantským pôvodom a domácimi študentmi. Vysoká kvalita práce bola hlavným prínosom k rastu produktivity práce, ktorý sa však zastavil pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Takisto bude potrebná integrácia na trhu práce v prípade skupín, ktorých potenciál nebol pred krízou plne využitý, ako sú migranti z krajín mimo EÚ a osoby so zdravotným postihnutím. Nedostatok zručností je zvlášť výrazný v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej práce, informačných a komunikačných technológií, priemyslu a výstavby. |
| --- | --- |

(18)

Podporovanie dostupnosti zručností, a najmä digitálnych zručností, môže udržať vyšší rast produktivity prostredníctvom výskumu a inovácie v odvetviach moderných technológií a pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele Švédska v oblasti klímy a energetiky stanovené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Investície sú potrebné aj na zníženie rozdielov vo výsledkoch v oblasti vzdelávania medzi študentmi s migrantským pôvodom a domácimi študentmi. Vysoká kvalita práce bola hlavným prínosom k rastu produktivity práce, ktorý sa však zastavil pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Takisto bude potrebná integrácia na trhu práce v prípade skupín, ktorých potenciál nebol pred krízou plne využitý, ako sú migranti z krajín mimo EÚ a osoby so zdravotným postihnutím. Nedostatok zručností je zvlášť výrazný v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej práce, informačných a komunikačných technológií, priemyslu a výstavby.

| (19) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť. |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

| (20) | Povesť švédskych bánk poškodili pretrvávajúce obvinenia týkajúce sa podozrenia z prania špinavých peňazí a prioritou pre Švédsko aj naďalej zostáva predchádzanie praniu špinavých peňazí. Účinný dohľad si vyžaduje zvýšené zdroje a vhodné postupy na uplatňovanie prístupu založeného na rizikách. Švédsko uznáva, že na vykonávanie náležitého dohľadu a vyšetrovania sú potrebné väčšie zdroje a posilnilo kapacitu svojho úradu pre finančný dohľad. Kapacita úradu je však stále nízka v porovnaní s veľkosťou švédskeho finančného sektora. Problémy pretrvávajú a treba v plnej miere zaviesť prístup založený na rizikách. |
| --- | --- |

(20)

Povesť švédskych bánk poškodili pretrvávajúce obvinenia týkajúce sa podozrenia z prania špinavých peňazí a prioritou pre Švédsko aj naďalej zostáva predchádzanie praniu špinavých peňazí. Účinný dohľad si vyžaduje zvýšené zdroje a vhodné postupy na uplatňovanie prístupu založeného na rizikách. Švédsko uznáva, že na vykonávanie náležitého dohľadu a vyšetrovania sú potrebné väčšie zdroje a posilnilo kapacitu svojho úradu pre finančný dohľad. Kapacita úradu je však stále nízka v porovnaní s veľkosťou švédskeho finančného sektora. Problémy pretrvávajú a treba v plnej miere zaviesť prístup založený na rizikách.

| (21) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou. |
| --- | --- |

(21)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

| (22) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Švédsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii. |
| --- | --- |

(22)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Švédsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

| (23) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. |
| --- | --- |

(23)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

| (24) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(24)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

| (25) | Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Keďže sa cieľ odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 preorientoval na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, žiadne z nich sa priamo netýka makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, |
| --- | --- |

(25)

Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Keďže sa cieľ odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 preorientoval na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, žiadne z nich sa priamo netýka makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu, infraštruktúry a pracovnej sily. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Posilniť inovácie a podporiť vzdelávanie a rozvoj zručností. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, na odvetvia moderných technológií a inovácií, siete 5G a udržateľnú dopravu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 159.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 282/183

---

ODPORÚČANIE RADY

z 20. júla 2020,

ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020

(2020/C 282/28)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

keďže:

| (1) | Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

| (2) | Po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie 31. januára 2020 a nadobudnutí platnosti Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (3) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) vstúpilo Spojené kráľovstvo do prechodného obdobia, ktoré trvá do 31. decembra 2020. Toto obdobie možno predĺžiť najviac o jeden rok alebo dva roky na základe jediného rozhodnutia prijatého pred 1. júlom 2020 zo strany Únie a Spojeného kráľovstva v spoločnom výbore, ako sa stanovuje v dohode o vystúpení. Počas tohto obdobia sa na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve naďalej uplatňuje právo Únie vrátane právnych predpisov súvisiacich s európskym semestrom. |
| --- | --- |

(2)

Po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie 31. januára 2020 a nadobudnutí platnosti Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (3) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) vstúpilo Spojené kráľovstvo do prechodného obdobia, ktoré trvá do 31. decembra 2020. Toto obdobie možno predĺžiť najviac o jeden rok alebo dva roky na základe jediného rozhodnutia prijatého pred 1. júlom 2020 zo strany Únie a Spojeného kráľovstva v spoločnom výbore, ako sa stanovuje v dohode o vystúpení. Počas tohto obdobia sa na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve naďalej uplatňuje právo Únie vrátane právnych predpisov súvisiacich s európskym semestrom.

| (3) | Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (4) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (4) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

| (4) | Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(4)

Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

| (5) | Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu. |
| --- | --- |

(5)

Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

| (6) | Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (5) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada sa môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu. |
| --- | --- |

(6)

Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (5) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada sa môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

| (7) | V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy. |
| --- | --- |

(7)

V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

| (8) | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. |
| --- | --- |

(8)

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

| (9) | Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch Spojeného kráľovstva pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva vysoké riziko ďalšieho prehlbovania regionálnych rozdielov v Spojenom kráľovstve. Súčasná situácia si vyžaduje cielenú politickú odozvu. |
| --- | --- |

(9)

Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch Spojeného kráľovstva pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva vysoké riziko ďalšieho prehlbovania regionálnych rozdielov v Spojenom kráľovstve. Súčasná situácia si vyžaduje cielenú politickú odozvu.

| (10) | Spojené kráľovstvo predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 7. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. |
| --- | --- |

(10)

Spojené kráľovstvo predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 7. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

| (11) | Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdilo riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2019 – 2020, ako aj v rokoch 2018 – 2019 a 2019 – 2020 posudzovaných spolu. Výsledok rozpočtového hospodárenia za roky 2019 – 2020 bude k dispozícii na jeseň 2020. |
| --- | --- |

(11)

Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdilo riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2019 – 2020, ako aj v rokoch 2018 – 2019 a 2019 – 2020 posudzovaných spolu. Výsledok rozpočtového hospodárenia za roky 2019 – 2020 bude k dispozícii na jeseň 2020.

| (12) | Vláda vo svojom konvergenčnom programe na roky 2019 – 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,2 % HDP v rokoch 2019 – 2020 na deficit vo výške 2,5 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Predpokladá sa, že deficit sa v rokoch 2021 – 2022 zvýši na 3,1 % HDP a v rokoch 2024 – 2025 klesne na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v rokoch 2019 – 2020 klesne na odhadovanú úroveň 83,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na roky 2019 – 2020 očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 sa zníži na úroveň 82,9 %. Zdá sa však, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, už nie je realistický, keďže sa v ňom nezohľadňuje hospodársky dosah pandémie COVID-19. V prognózach z programu sa neprihliada na opatrenia, ktoré Spojené kráľovstvo oznámilo v reakcii na pandémiu COVID-19. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

(12)

Vláda vo svojom konvergenčnom programe na roky 2019 – 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,2 % HDP v rokoch 2019 – 2020 na deficit vo výške 2,5 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Predpokladá sa, že deficit sa v rokoch 2021 – 2022 zvýši na 3,1 % HDP a v rokoch 2024 – 2025 klesne na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v rokoch 2019 – 2020 klesne na odhadovanú úroveň 83,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na roky 2019 – 2020 očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 sa zníži na úroveň 82,9 %. Zdá sa však, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, už nie je realistický, keďže sa v ňom nezohľadňuje hospodársky dosah pandémie COVID-19. V prognózach z programu sa neprihliada na opatrenia, ktoré Spojené kráľovstvo oznámilo v reakcii na pandémiu COVID-19. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

| (13) | Spojené kráľovstvo prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Tieto opatrenia nie sú zahrnuté v prognózach v konvergenčnom programe, sú však zohľadnené v prognóze Komisie z jari 2020. Rozpočtové opatrenia predstavujú približne 5,5 % HDP a zahŕňajú podporu pre zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a podniky, ako aj sociálne opatrenia. Spojené kráľovstvo okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky v objeme zhruba 16 % HDP. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Spojené kráľovstvo prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Tieto opatrenia nie sú zahrnuté v prognózach v konvergenčnom programe, sú však zohľadnené v prognóze Komisie z jari 2020. Rozpočtové opatrenia predstavujú približne 5,5 % HDP a zahŕňajú podporu pre zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a podniky, ako aj sociálne opatrenia. Spojené kráľovstvo okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky v objeme zhruba 16 % HDP. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

| (14) | Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Spojeného kráľovstva v rokoch 2020 – 2021 na úrovni –10,7 % HDP a v rokoch 2021 – 2022 na úrovni –6,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v rokoch 2020 – 2021 úroveň 102,5 % HDP a v roku 2022 úroveň 100,2 % HDP. V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza konvergenčný program, sa nezohľadňuje vplyv pandémie COVID-19, takže v ňom uvedené prognózy dlhu a deficitu sa výrazne líšia od prognóz Komisie. |
| --- | --- |

(14)

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Spojeného kráľovstva v rokoch 2020 – 2021 na úrovni –10,7 % HDP a v rokoch 2021 – 2022 na úrovni –6,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v rokoch 2020 – 2021 úroveň 102,5 % HDP a v roku 2022 úroveň 100,2 % HDP. V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza konvergenčný program, sa nezohľadňuje vplyv pandémie COVID-19, takže v ňom uvedené prognózy dlhu a deficitu sa výrazne líšia od prognóz Komisie.

| (15) | Komisia 20. mája 2020 vydala správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Spojené kráľovstvo očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Analýza celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené. |
| --- | --- |

(15)

Komisia 20. mája 2020 vydala správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Spojené kráľovstvo očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Analýza celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené.

| (16) | Prebiehajúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla výzvy v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré v posledných desaťročiach nemajú obdobu. Očakáva sa, že nezamestnanosť sa v roku 2020 zvýši o takmer 3 percentuálne body na 6,7 % a v roku 2021 sa mierne zlepší na 6 % z hodnoty 3,8 % v roku 2019. Vláda Spojeného kráľovstva prijala núdzové opatrenia na zmiernenie negatívnych účinkov tohto otrasu. Náklady na priamu fiškálnu podporu budú závisieť od dopytu, ale môžu dosiahnuť približne 110 miliárd GBP (5,5 % HDP). Tento objem dopĺňajú úverové záruky vo výške 330 miliárd GBP (16 % HDP) na bankové úvery. Zaviedli sa režimy skráteného pracovného času na ochranu zamestnanosti a oznámené sú aj opatrenia na podporu samostatne zárobkovo činných osôb. Rozsah poskytovania univerzálneho príspevku, ako aj oprávnenosť na prístup k preddavkom na tento príspevok sa dočasne zlepšili a základný nárok v rámci univerzálneho príspevku sa prechodne predlžuje na dvanásť mesiacov. Miestne orgány majú tiež získať ďalšie jednorazové finančné prostriedky na podporu ekonomicky zraniteľných ľudí a domácností. Vláda avizovala aj trojmesačné moratórium na hypotekárne splátky pre vlastníkov nehnuteľností, ktorí sa pre pandémiu ochorenia COVID-19 dostali do ťažkostí. |
| --- | --- |

(16)

Prebiehajúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla výzvy v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré v posledných desaťročiach nemajú obdobu. Očakáva sa, že nezamestnanosť sa v roku 2020 zvýši o takmer 3 percentuálne body na 6,7 % a v roku 2021 sa mierne zlepší na 6 % z hodnoty 3,8 % v roku 2019. Vláda Spojeného kráľovstva prijala núdzové opatrenia na zmiernenie negatívnych účinkov tohto otrasu. Náklady na priamu fiškálnu podporu budú závisieť od dopytu, ale môžu dosiahnuť približne 110 miliárd GBP (5,5 % HDP). Tento objem dopĺňajú úverové záruky vo výške 330 miliárd GBP (16 % HDP) na bankové úvery. Zaviedli sa režimy skráteného pracovného času na ochranu zamestnanosti a oznámené sú aj opatrenia na podporu samostatne zárobkovo činných osôb. Rozsah poskytovania univerzálneho príspevku, ako aj oprávnenosť na prístup k preddavkom na tento príspevok sa dočasne zlepšili a základný nárok v rámci univerzálneho príspevku sa prechodne predlžuje na dvanásť mesiacov. Miestne orgány majú tiež získať ďalšie jednorazové finančné prostriedky na podporu ekonomicky zraniteľných ľudí a domácností. Vláda avizovala aj trojmesačné moratórium na hypotekárne splátky pre vlastníkov nehnuteľností, ktorí sa pre pandémiu ochorenia COVID-19 dostali do ťažkostí.

| (17) | S cieľom podporiť finančnú situáciu podnikov Bank of England dvakrát znižovala diskontnú sadzbu, a to celkovo z 0,75 % na 0,1 %, znížila mieru proticyklického kapitálového vankúša Spojeného kráľovstva na 0 % z nastúpeného trendu jej zvýšenia na úroveň 2 % do decembra 2020, posilnila program nákupu dlhopisov na 645 miliárd GBP a popri štátnych zárukách na úvery zintenzívnila podporu pre komerčné bankové úvery pre reálnu ekonomiku. Vláda ponúkla odvetviam ročné moratórium na platby dane za podnikateľské priestory, odklad platieb dane z pridanej hodnoty (DPH), ako aj hotovostné granty pre menšie firmy. Podpora likvidity bola poskytnutá aj vo forme záruk a kombinovaných grantov v rámci úverovej schémy pri prerušení podnikania pre koronavírus (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme), ktorá je určená pre malé a stredné podniky (MSP) s obratom do určitého limitu, s využitím širokej škály produktov financovania podnikania, napríklad revolvingových kreditných facilít a iných produktov vrátane termínovaných úverov. Pre všetky sektory činností bol navyše sprístupnený všeobecný systém poskytovania likvidity pre MSP, ale aj pre väčšie podniky, ktorý môže zahŕňať aj investičnú podporu. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom podporiť finančnú situáciu podnikov Bank of England dvakrát znižovala diskontnú sadzbu, a to celkovo z 0,75 % na 0,1 %, znížila mieru proticyklického kapitálového vankúša Spojeného kráľovstva na 0 % z nastúpeného trendu jej zvýšenia na úroveň 2 % do decembra 2020, posilnila program nákupu dlhopisov na 645 miliárd GBP a popri štátnych zárukách na úvery zintenzívnila podporu pre komerčné bankové úvery pre reálnu ekonomiku. Vláda ponúkla odvetviam ročné moratórium na platby dane za podnikateľské priestory, odklad platieb dane z pridanej hodnoty (DPH), ako aj hotovostné granty pre menšie firmy. Podpora likvidity bola poskytnutá aj vo forme záruk a kombinovaných grantov v rámci úverovej schémy pri prerušení podnikania pre koronavírus (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme), ktorá je určená pre malé a stredné podniky (MSP) s obratom do určitého limitu, s využitím širokej škály produktov financovania podnikania, napríklad revolvingových kreditných facilít a iných produktov vrátane termínovaných úverov. Pre všetky sektory činností bol navyše sprístupnený všeobecný systém poskytovania likvidity pre MSP, ale aj pre väčšie podniky, ktorý môže zahŕňať aj investičnú podporu. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

| (18) | Pandémia COVID-19 odhalila nedostatočnú pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti v Spojenom kráľovstve reagovať na výskyt takýchto ochorení, ako aj jeho nedostatočnú kapacitu v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o zariadenia, zamestnancov a zásoby. Výsledkom bolo núdzové vytvorenie dočasných poľných nemocníc pre pacientov s COVID-19 po celom Spojenom kráľovstve. Krajina vyzvala výrobné odvetvia, aby upravili svoje výrobné linky s cieľom urýchlene produkovať dodatočné zdravotnícke vybavenie, napríklad ventilátory, s cieľom pokryť očakávanú úroveň dopytu. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zvýraznila existujúci nedostatok pracovných síl v zdravotníctve. Zvládnutie podobných kríz v budúcnosti si vyžaduje investície do systémov zdravotnej starostlivosti v celom Spojenom kráľovstve vrátane účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi. Cieľom týchto investícií by malo byť zabezpečenie potrebného vybavenia, zariadení a požadovanej kvalifikovanej pracovnej sily, ako aj celkovo schopnosti poskytovať všetky bežne očakávané služby zdravotnej starostlivosti popri starostlivosti o pacientov s COVID-19 alebo podobnými infekčnými chorobami. |
| --- | --- |

(18)

Pandémia COVID-19 odhalila nedostatočnú pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti v Spojenom kráľovstve reagovať na výskyt takýchto ochorení, ako aj jeho nedostatočnú kapacitu v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o zariadenia, zamestnancov a zásoby. Výsledkom bolo núdzové vytvorenie dočasných poľných nemocníc pre pacientov s COVID-19 po celom Spojenom kráľovstve. Krajina vyzvala výrobné odvetvia, aby upravili svoje výrobné linky s cieľom urýchlene produkovať dodatočné zdravotnícke vybavenie, napríklad ventilátory, s cieľom pokryť očakávanú úroveň dopytu. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zvýraznila existujúci nedostatok pracovných síl v zdravotníctve. Zvládnutie podobných kríz v budúcnosti si vyžaduje investície do systémov zdravotnej starostlivosti v celom Spojenom kráľovstve vrátane účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi. Cieľom týchto investícií by malo byť zabezpečenie potrebného vybavenia, zariadení a požadovanej kvalifikovanej pracovnej sily, ako aj celkovo schopnosti poskytovať všetky bežne očakávané služby zdravotnej starostlivosti popri starostlivosti o pacientov s COVID-19 alebo podobnými infekčnými chorobami.

| (19) | Je pravdepodobné, že aktuálna kríza bude mať väčší vplyv na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, pričom ešte viac prehĺbi chudobu. Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia rástlo už pred krízou, a to aj napriek rekordne nízkej nezamestnanosti. Vysoká je aj miera chudoby zamestnaných a chudoby detí. Hrozí, že znižovanie sociálnych výdavkov a reformy narušia silný vplyv daňového a dávkového systému v Spojenom kráľovstve na zmierňovanie chudoby. Existuje priestor na posilnenie podpory pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí žijúcich v chudobe, najmä vzhľadom na to, že kríza podľa predpokladov ešte viac zvýši príjmovú nerovnosť. |
| --- | --- |

(19)

Je pravdepodobné, že aktuálna kríza bude mať väčší vplyv na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, pričom ešte viac prehĺbi chudobu. Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia rástlo už pred krízou, a to aj napriek rekordne nízkej nezamestnanosti. Vysoká je aj miera chudoby zamestnaných a chudoby detí. Hrozí, že znižovanie sociálnych výdavkov a reformy narušia silný vplyv daňového a dávkového systému v Spojenom kráľovstve na zmierňovanie chudoby. Existuje priestor na posilnenie podpory pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí žijúcich v chudobe, najmä vzhľadom na to, že kríza podľa predpokladov ešte viac zvýši príjmovú nerovnosť.

| (20) | Veľkou výzvou pre Spojené kráľovstvo zostáva zlepšenie produktivity práce. Produkcia za hodinu je v Spojenom kráľovstve výrazne nižšia ako vo väčšine ostatných rozvinutých ekonomík a sotva presahuje úroveň spred finančnej krízy. Rast HDP bol spôsobený len rastom zamestnanosti, prakticky bez akéhokoľvek zvýšenia produktivity v nedávnej minulosti. Napriek prehriatiu trhu práce je produktivita práce v Spojenom kráľovstve od začiatku roku 2018 v podstate nemenná. Aj rast reálnych miezd zostáva pomalý. Mnohé časti Spojeného kráľovstva sú relatívne chudobné s pomerne nízkou úrovňou investícií do zručností a infraštruktúry. Obmedzené vyhliadky na kariérny postup pre ľudí, ktorí pracujú na pracovných miestach s nízkou mzdou, majú negatívny vplyv na produktivitu aj chudobu. Tento stav bude zrejme pokračovať a kríza spojená s ochorením COVID-19 ho môže ešte zhoršiť. Nedávna pandémia predstavuje značné výzvy aj pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Spojenom kráľovstve, najmä pokiaľ ide o vzdelávanie na diaľku a rôzny prístup k štruktúrovanému vzdelávaniu. Existuje teda priestor na zvýšenie produktivity riešením širokospektrálnych problémov, napríklad nízkych investícií do vybavenia, infraštruktúry, výskumu a vývoja či chýbajúcich zručností, predovšetkým základných a technických zručností. Cieľom Spojeného kráľovstva je investovať viac do výskumu a inovácií a zlepšovať využívanie existujúcich technológií v rámci celej ekonomiky. |
| --- | --- |

(20)

Veľkou výzvou pre Spojené kráľovstvo zostáva zlepšenie produktivity práce. Produkcia za hodinu je v Spojenom kráľovstve výrazne nižšia ako vo väčšine ostatných rozvinutých ekonomík a sotva presahuje úroveň spred finančnej krízy. Rast HDP bol spôsobený len rastom zamestnanosti, prakticky bez akéhokoľvek zvýšenia produktivity v nedávnej minulosti. Napriek prehriatiu trhu práce je produktivita práce v Spojenom kráľovstve od začiatku roku 2018 v podstate nemenná. Aj rast reálnych miezd zostáva pomalý. Mnohé časti Spojeného kráľovstva sú relatívne chudobné s pomerne nízkou úrovňou investícií do zručností a infraštruktúry. Obmedzené vyhliadky na kariérny postup pre ľudí, ktorí pracujú na pracovných miestach s nízkou mzdou, majú negatívny vplyv na produktivitu aj chudobu. Tento stav bude zrejme pokračovať a kríza spojená s ochorením COVID-19 ho môže ešte zhoršiť. Nedávna pandémia predstavuje značné výzvy aj pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Spojenom kráľovstve, najmä pokiaľ ide o vzdelávanie na diaľku a rôzny prístup k štruktúrovanému vzdelávaniu. Existuje teda priestor na zvýšenie produktivity riešením širokospektrálnych problémov, napríklad nízkych investícií do vybavenia, infraštruktúry, výskumu a vývoja či chýbajúcich zručností, predovšetkým základných a technických zručností. Cieľom Spojeného kráľovstva je investovať viac do výskumu a inovácií a zlepšovať využívanie existujúcich technológií v rámci celej ekonomiky.

| (21) | Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bytov. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Rozloha a poloha pozemkov, ktoré sú k dispozícii na nové bývanie, je však obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest. Sektor stavebníctva má naďalej kľúčový význam pre bývanie, ako aj pre splnenie budúcich cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, hoci zníženie množstva energie používanej na vykurovanie domácností je komplikované vzhľadom na vek bytového fondu a jeho pomalé nahrádzanie. Po desaťročiach nedostatočných investícií vo verejnom sektore sa vláda začala zaoberať deficitom infraštruktúry. V oblasti investícií do obnoviteľných zdrojov energie nastal sľubný pokrok a v odvetví energetiky sa dosiahlo významné zníženie emisií. Prechod ku klimatickej neutrálnosti však stále čelí výzvam v celom hospodárstve. Využívanie cestných, železničných a leteckých sietí sa v Spojenom kráľovstve blíži ku kapacitnému maximu, čo prispieva k dopravnému preťaženiu a znečisťovaniu ovzdušia. Spojené kráľovstvo má ambíciu byť v prvej línii zavádzania vozidiel s nulovými emisiami, ale väčšina železničnej siete ešte nie je elektrifikovaná. Hoci pokrytie Spojeného kráľovstva optickými sieťami je naďalej skromné, na trhu s optickými vláknami silnie hospodárska súťaž, keďže vláda výrazne zvyšuje verejnú podporu na zavádzanie optických sietí. Takúto investíciu do digitálnej infraštruktúry však musia sprevádzať lepšie digitálne zručnosti, keďže Spojené kráľovstvo trpí štrukturálnym deficitom špecializovaných zručností v oblasti IT. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bytov. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Rozloha a poloha pozemkov, ktoré sú k dispozícii na nové bývanie, je však obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest. Sektor stavebníctva má naďalej kľúčový význam pre bývanie, ako aj pre splnenie budúcich cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, hoci zníženie množstva energie používanej na vykurovanie domácností je komplikované vzhľadom na vek bytového fondu a jeho pomalé nahrádzanie. Po desaťročiach nedostatočných investícií vo verejnom sektore sa vláda začala zaoberať deficitom infraštruktúry. V oblasti investícií do obnoviteľných zdrojov energie nastal sľubný pokrok a v odvetví energetiky sa dosiahlo významné zníženie emisií. Prechod ku klimatickej neutrálnosti však stále čelí výzvam v celom hospodárstve. Využívanie cestných, železničných a leteckých sietí sa v Spojenom kráľovstve blíži ku kapacitnému maximu, čo prispieva k dopravnému preťaženiu a znečisťovaniu ovzdušia. Spojené kráľovstvo má ambíciu byť v prvej línii zavádzania vozidiel s nulovými emisiami, ale väčšina železničnej siete ešte nie je elektrifikovaná. Hoci pokrytie Spojeného kráľovstva optickými sieťami je naďalej skromné, na trhu s optickými vláknami silnie hospodárska súťaž, keďže vláda výrazne zvyšuje verejnú podporu na zavádzanie optických sietí. Takúto investíciu do digitálnej infraštruktúry však musia sprevádzať lepšie digitálne zručnosti, keďže Spojené kráľovstvo trpí štrukturálnym deficitom špecializovaných zručností v oblasti IT.

| (22) | Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať v rámci európskeho semestra až do konca prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(22)

Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať v rámci európskeho semestra až do konca prechodného obdobia.

| (23) | Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Spojené kráľovstvo k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

(23)

Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Spojené kráľovstvo k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja.

| (24) | Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie. |
| --- | --- |

(24)

Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie.

| (25) | Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej, |
| --- | --- |

(25)

Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

| 1. | Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zabezpečiť pokrytie systémom sociálnej ochrany a jeho primeranosť s cieľom poskytovať podporu všetkým, a najmä osobám najviac postihnutým krízou. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporovať inovácie a napomáhať rozvoj ľudského kapitálu. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bývanie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravnú infraštruktúru a vysokorýchlostné širokopásmové siete. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 20. júla 2020

Za Radu

predsedníčka

J. KLOECKNER

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 163.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

5

(6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

6

(7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

7

---