# Euroopa Liidu C 305/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 305 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik15. september 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 305

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik15. september 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 305/01 | Euro vahetuskurss — 14. september 2020 | 1 |
| 2020/C 305/02 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 305/01

Euro vahetuskurss — 14. september 2020

1

2020/C 305/02

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 305/03 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 3 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 305/03

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

3

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 305/1

---

Euro vahetuskurss (1)

14. september 2020

(2020/C 305/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1876 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,82 |
| DKK | Taani kroon | 7,4398 |
| GBP | Inglise nael | 0,92190 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4178 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0768 |
| ISK | Islandi kroon | 160,00 |
| NOK | Norra kroon | 10,6933 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,660 |
| HUF | Ungari forint | 357,65 |
| PLN | Poola zlott | 4,4504 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8580 |
| TRY | Türgi liir | 8,8997 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6327 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5641 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2041 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7739 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6207 |
| KRW | Korea vonn | 1 404,73 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,7876 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0987 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5368 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 671,49 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9232 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,587 |
| RUB | Vene rubla | 89,5924 |
| THB | Tai baat | 37,172 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3109 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,1792 |
| INR | India ruupia | 87,3415 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1876

JPY

Jaapani jeen

125,82

DKK

Taani kroon

7,4398

GBP

Inglise nael

0,92190

SEK

Rootsi kroon

10,4178

CHF

Šveitsi frank

1,0768

ISK

Islandi kroon

160,00

NOK

Norra kroon

10,6933

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,660

HUF

Ungari forint

357,65

PLN

Poola zlott

4,4504

RON

Rumeenia leu

4,8580

TRY

Türgi liir

8,8997

AUD

Austraalia dollar

1,6327

CAD

Kanada dollar

1,5641

HKD

Hongkongi dollar

9,2041

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7739

SGD

Singapuri dollar

1,6207

KRW

Korea vonn

1 404,73

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,7876

CNY

Hiina jüaan

8,0987

HRK

Horvaatia kuna

7,5368

IDR

Indoneesia ruupia

17 671,49

MYR

Malaisia ringit

4,9232

PHP

Filipiini peeso

57,587

RUB

Vene rubla

89,5924

THB

Tai baat

37,172

BRL

Brasiilia reaal

6,3109

MXN

Mehhiko peeso

25,1792

INR

India ruupia

87,3415

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 15.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 305/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 305/2

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2020/C 305/02)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 304

Rubriigi 7210 „Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud“ selgitavasse märkusesse lisatakse järgmine tekst:

„Sellesse rubriiki kuuluvad ka õhukesed viimistletud pinnaga lamedad teraslehed valgetele tahvlitele (vt ka selgitavad märkused, rubriik 9610).“

Leheküljel 304

Leheküljel 304

Rubriigi 7212 „Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud“ selgitavasse märkusesse lisatakse järgmine tekst:

Rubriigi 7212 „Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud“ selgitavasse märkusesse lisatakse järgmine tekst:

„Sellesse rubriiki kuuluvad ka õhukesed viimistletud pinnaga lamedad teraslehed valgetele tahvlitele (vt ka selgitavad märkused, rubriik 9610).“

Leheküljel 419 lisatakse CNi alamrubriigi „9609 20 00“ selgitava märkuse järele järgmine tekst:

Leheküljel 419 lisatakse CNi alamrubriigi „9609 20 00“ selgitava märkuse järele järgmine tekst:

„9610   Tahvlid kirjutamiseks või joonistamiseks, raamitud või raamimata

Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesed viimistletud pinnaga lamedad teraslehed, millel on sirged ääred. Ühelt poolt on lehed pinna kaitseks lakitud. Teiselt poolt on lehed kaetud spetsiaalse polümeerkattekihiga, mis võimaldab kirjutamist ja puhtaks pühkimist palju kordi. Lehtedel puudub alus, need ei ole raamitud ega jäigastatud ning neis ei ole auke. Need on ette nähtud valgete tahvlite toorikuteks (neid saab raamida, kinnitada jäigale plaadile, varustada detailidega seinale riputamiseks või stendile asetamiseks) või neid saab kasutada raamita valgete tahvlitena (mida saab näiteks seinale liimida).

Lehed on grupi 72 märkuse 1 punktis k määratletud lehtvaltstooted, mille pind on viimistletud (kaetud) (vt HSi selgitavad märkused, grupp 72, IV osa, punkt C, alapunkt 2, alapunkt d, alapunkt v), ilma lisaelementideta. Järelikult tuleb need vastavalt nende koostismaterjalile klassifitseerida rubriiki 7210 või 7212 (sõltuvalt lehe mõõtmetest).“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 305/3

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2020/C 305/03)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Miel de sapin des Vosges“

ELi nr: PDO-FR-0204-AM04 – 15.5.2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Miel de sapin des Vosges“

2.   Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik (XI lisa alusel)

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Mesi „Miel de sapin des Vosges“ on Vogeesides kasvavatelt euroopa nulgudelt (Abies Pectinata) korjatud lehemesi. See on tumepruuni rohekalt helkleva värvusega. Meel on palsamiaroom ja väga iseloomulik linnasemaitse, mesi ei ole mõrkjas ega kõrvalise maitsega.

Mee veesisaldus on kuni 18 %, elektrijuhtivus üle 950 mikrosiimensi sentimeetri kohta ja hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus alla 15 mg/kg.

Tarbijani jõuab mesi vedelal kujul.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

-—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Mesi peab olema korjatud, vurritatud, filtreeritud ja nõudesse valatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Mesi „Miel de sapin des Vosges“ jõuab tarbijani klaaspurgis, millel on purgi kaane avamisel puruks tõmmatav identifitseerimistähis.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele hõlmab märgistus toote registreeritud nimetust selgete, loetavate ja kustumatute tähtedega, mille laius ja kõrgus on suuremad kui mis tahes muu märgistusel olev märge, ning Euroopa Liidu KPNi logo. Need märked peavad jääma samale vaateväljale.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Meurthe-et-Moselle’i departemang:

järgmised kommuunid: Angomont, Azerailles, Baccarat, Badonviller, Bertrambois, Bertrichamps, Bionville, Bremenil, Brouville, Cirey-Sur-Vezouze, Deneuvre, Fenneviller, Flin, Fontenoy-La-Joute, Gelacourt, Glonville, Hablainville, Lachapelle, Merviller, Migneville, Montigny, Neufmaisons, Neuviller-Les-Badonviller, Parux, Petitmont, Pettonville, Pexonne, Pierre-Percee, Raon-Les-Leau, Reherrey, Saint-Maurice-Aux-Forges, Sainte-Pole, Saint-Sauveur, Tanconville, Thiaville-Sur-Meurthe, Vacqueville, Val-Et-Chatillon, Vaxainville, Veney.

Moselle’i departemang:

Phalsbourg’i ja Sarrebourg’i kantonid: kõik kommuunid.

Haute Saône’i departemang: järgmised kommuunid: Amont-Et-Effreney, Belfahy, Belonchamp, Beulotte-Saint-Laurent, Corravillers, Ecromagny, Esmoulieres, Faucogney-Et-La-Mer, Fresse, Haut-Du-Them-Chateau-Lambert, La Longine, Melisey, La Montagne, Plancher-Bas, Plancher-Les-Mines, La Rosiere, Saint-Barthelemy, Saint-Bresson, Servance-Miellin, Ternuay-Melay-Et-Saint-Hilaire.

Vosges’i departemang:

Kõik kommuunid, välja arvatud järgmised: Neufchâteau kanton ja järgmised kommuunid: Aingeville, Aouze, Aroffe, Aulnois, Auzainvilliers, Balleville, Belmont-Sur-Vair, Bulgneville, Chatenois, Courcelles-Sous-Chatenois, Crainvilliers, Darney-Aux-Chenes, Dolaincourt, Dombrot-Sur-Vair, Dommartin-Sur-Vraine, Gendreville, Gironcourt-Sur-Vraine, Hagneville-Et-Roncourt, Houecourt, Longchamp-Sous-Chatenois, Maconcourt, Malaincourt, Mandres-Sur-Vair, Medonville, Morelmaison, Morville, La Neuveville-Sous-Chatenois, Norroy, Ollainville, Parey-Sous-Montfort, Pleuvezain, Rainville, Removille, Saint-Ouen-Les-Parey, Saint-Paul, Saint-Remimont, Sandaucourt, Saulxures-Les-Bulgneville, Sauville, Soncourt, Suriauville, Urville, La Vacheresse-Et-La-Rouillie, Vaudoncourt, Vicherey, Viocourt, Vouxey, Vrecourt.

Territoire de Belfort’i departemang:

järgmised kommuunid: Auxelles-Haut, Giromagny, Lamadeleine-Val-Des-Anges, Lepuix, Riervescemont, Rougemont-Le-Chateau, Vescemont

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Miel de sapin des Vosges“ on lehemesi, mille mesilased on kogunud Vosges’i piirkonnale iseloomulikelt nulgudelt (Abies pectinata).

Esmalt töötlevad taimemahlu lehetäid ning nende saaduse koguvad omakorda kokku mesilased ja valmistavad sellest lehemee. Mesilaste töö ja inimeste oskustöö tulemusel saadud mesi on iseloomuliku tumeda värvusega, sellel on rohekas varjund, palsamiaroom ja iseloomulik linnasemaitse.

Geograafilist piirkonda iseloomustab Vogeeside mäemassiiv. Mäed on tihedalt puudega kaetud ja kõige levinum liik on euroopa nulg. Kõnealune liik on hästi kohastunud happelise aluspinna, graniidi- ja liivakivipinnasega, samuti piirkonna niiske ja jaheda poolmandrilise kliimaga, mis on puu arenguks väga sobiv. Kuna Vogeeside mäemassiiv on põhja-lõunasuunaline ning peab kinni läänest tulevad pilved, tulevad kliima iseärasused siin eriti selgelt esile ja sademeid on rohkesti (fööni mõju). Lorraine’i meetootmise traditsioon on väga vana. Eri dokumendid annavad tunnistust konkurssidel, eelkõige 1902. aastal toimunud põllumajandusmessil saadud auhindadest.

Vogeesides mesinduse eest vastutavad isikud on selle erilise toote väärtustamiseks ja edendamiseks kogu jõu mängu pannud.

Nancy piirkonnakohus (Tribunal de grande instance de Nancy) võttis 25. aprillil 1952 vastu otsuse tunnustada päritolunimetust „Miel des Vosges-Montagne“, millest hiljem kujunes 30. juulil 1996 tunnustatud kaitstud päritolunimetus „Miel de Sapin des Vosges“.

Meele pühendatud väljaande „Le goût du miel“ (Gonnet & Vache, 1985) autorid toovad esile erinevuse mee „Miel de sapin des Vosges“ ja muude Prantsusmaa nulgudelt korjatud meeliikide vahel, võttes arvesse mee konkreetseid omadusi: tumedamat värvust, iseloomulikku rohekat helki, väga aeglast või isegi olematut kristalliseerumist, palsamiaroomi ja väga iseloomulikku linnasemaitset.

Mesi „Miel de sapin des Vosges“ on oma tootmispiirkonnaga väga tihedalt seotud toode, kuna selle katkematu tootmisahel sõltub otseselt Vogeeside massiivis kõige levinumast liigist – euroopa nulust. Selles keskkonnas kogub lehetäi taimemahla, muutes selle eritiseks, mida korjavad omakorda mesilased väga iseloomuliku lehemee tootmiseks.

Nimetatud toodang on tihedalt seotud Vogeeside piirkonnale omapärase euroopa nulu kasvatusega, mille suure eripära on mesinikud osanud välja tuua ja ka säilitada.

Bibliograafilised viited (Gonnet & Vache, Le goût du miel, 1985) pakuvad kinnitust selle kohta, et mee „Miel de Sapin des Vosges“ ainukordne eripära on seotud keskkonna, kliima ja eelkõige pinnase tingimustega. Eripära tuleneb sellest, et euroopa nulul (Abies pectinata) elavad lehetäid töötlevad taimemahlu, millest mesilased valmistavad lehemett. Mee eripära sõltub seega kasutatava nulu liigist ja mee „Miel de sapin des Vosges“ sordist (lehemesi).

Asjaolu, mis sellist tihedat koostoimet iseloomustab, on toote tsüklilisus, mis tuleneb taimemahlade kättesaadavusest ja lehetäide populatsiooni arengust. Seda nähtust ei ole tänase päevani veel piisavalt uuritud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-be8a8d67-bd17-426f-8c86-a4d3d42a4a27

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---