# Den Europæiske Unions C 317/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 317 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang25. september 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 317

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang25. september 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 317/01 | Udtalelse fra Kommissionen af 23. september 2020 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen af enhed 1 og 2 i Ringhals-kernekraftværket, som er beliggende i Sverige | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

2020/C 317/01

Udtalelse fra Kommissionen af 23. september 2020 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen af enhed 1 og 2 i Ringhals-kernekraftværket, som er beliggende i Sverige

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 317/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9942 — Partners Group/Bridgepoint/Rovensa) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 317/03 | Indledning af procedure (Sag M.9820 — Danfoss/Eaton Hydraulics) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 317/04 | Meddelelse fra Kommissionen Retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021 | 5 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 317/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9942 — Partners Group/Bridgepoint/Rovensa) (
  1
  )

1

3

2020/C 317/03

Indledning af procedure (Sag M.9820 — Danfoss/Eaton Hydraulics) (
  1
  )

1

4

2020/C 317/04

Meddelelse fra Kommissionen Retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021

5

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 317/05 | Euroens vekselkurs — 24. september 2020 | 20 |
| | Revisionsretten |
| 2020/C 317/06 | Særberetning nr. 19/2020 Digitalisering af EU's industri: Et ambitiøst initiativ hvis succes afhænger af et vedvarende engagement fra EU, regeringer og virksomheder | 21 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 317/05

Euroens vekselkurs — 24. september 2020

20

Revisionsretten

2020/C 317/06

Særberetning nr. 19/2020 Digitalisering af EU's industri: Et ambitiøst initiativ hvis succes afhænger af et vedvarende engagement fra EU, regeringer og virksomheder

21

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 317/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9928 — QuattroR/HGM/Burgo) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 22 |
| 2020/C 317/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9962 — Mylan/Aspen's EU Thrombosis Business) (
  1
  ) | 24 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 317/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 25 |
| 2020/C 317/10 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 31 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 317/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9928 — QuattroR/HGM/Burgo) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

22

2020/C 317/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9962 — Mylan/Aspen's EU Thrombosis Business) (
  1
  )

1

24

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 317/09

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

25

2020/C 317/10

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/1

---

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 23. september 2020

om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen af enhed 1 og 2 i Ringhals-kernekraftværket, som er beliggende i Sverige

(Kun den svenske udgave er autentisk)

(2020/C 317/01)

Nedenstående vurdering foretages i henhold til Euratomtraktatens bestemmelser, uden at dette berører eventuelle yderligere vurderinger, der skal foretages i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt de forpligtelser, der følger heraf og af afledt ret (1).

Den 7. april 2020 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 37 almindelige oplysninger fra den svenske regering om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald (2) fra demonteringen af enhed 1 og 2 i Ringhals-kernekraftværket.

På grundlag af disse oplysninger og yderligere oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 8. maj 2020, og som de svenske myndigheder fremsendte den 3. juni 2020, og efter høring af ekspertgruppen, har Kommissionen udarbejdet følgende udtalelse:

| 1. | Afstanden mellem Ringhals-anlægget og den nærmeste grænse til en anden medlemsstat, som i dette tilfælde er Danmark, er 50 km. |
| --- | --- |

1.

Afstanden mellem Ringhals-anlægget og den nærmeste grænse til en anden medlemsstat, som i dette tilfælde er Danmark, er 50 km.

| 2. | Under normale dekommissionerings- og demonteringsaktiviteter er det ikke sandsynligt, at væske- og gasformige radioaktive udslip vil give anledning til en eksponering af sundhedsmæssig betydning af befolkningen i en anden medlemsstat ifølge den dosisgrænse, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer (3). |
| --- | --- |

2.

Under normale dekommissionerings- og demonteringsaktiviteter er det ikke sandsynligt, at væske- og gasformige radioaktive udslip vil give anledning til en eksponering af sundhedsmæssig betydning af befolkningen i en anden medlemsstat ifølge den dosisgrænse, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer (3).

| 3. | Fast radioaktivt affald lagres midlertidigt på stedet, før det overføres til godkendte behandlings- eller bortskaffelsesanlæg i Sverige.
  Ikkeradioaktivt fast affald og restaffald, der er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding. Dette vil ske i overensstemmelse med kriterierne i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer. |
| --- | --- |

3.

Fast radioaktivt affald lagres midlertidigt på stedet, før det overføres til godkendte behandlings- eller bortskaffelsesanlæg i Sverige.

Ikkeradioaktivt fast affald og restaffald, der er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding. Dette vil ske i overensstemmelse med kriterierne i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

| 4. | Skulle der ske utilsigtede udledninger af radioaktive stoffer som følge af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat efter al sandsynlighed vil blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning, jf. de referenceniveauer, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer. |
| --- | --- |

4.

Skulle der ske utilsigtede udledninger af radioaktive stoffer som følge af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat efter al sandsynlighed vil blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning, jf. de referenceniveauer, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

Kommissionen konkluderer derfor, at gennemførelse af planen om bortskaffelse af radioaktivt affald fra dekommissioneringen og demonteringen af enhed 1 og 2 i Ringhals-kernekraftværket, der er beliggende i Sverige, hverken under normal drift eller i tilfælde af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, kan antages at ville medføre en sundhedsmæssigt betydelig radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum, jf. de bestemmelser, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2020.

På Kommissionens vegne

Kadri SIMSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  For eksempel skal der i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde foretages en yderligere vurdering af miljøforholdene. Kommissionen skal her bl.a. gøre opmærksom på bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet som ændret ved direktiv 2014/52/EU, på direktiv 2001/42/EF om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet, på direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og på direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger.

1

(2)  Bortskaffelse af radioaktivt affald skal forstås som »bortskaffelse af radioaktivt spild« som defineret i punkt 1 i Kommissionens henstilling 2010/635/Euratom af 11. oktober 2010 om anvendelse af Euratomtraktatens artikel 37 (EUT L 279 af 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom af 5. december 2013 om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling (EUT L 13 af 17.1.2014, s. 1).

3

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9942 — Partners Group/Bridgepoint/Rovensa)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 317/02)

Den 21. september 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9942. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9942. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/4

---

Indledning af procedure

(Sag M.9820 — Danfoss/Eaton Hydraulics)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 317/03)

Den 21. september 2020 har Kommissionen besluttet at indlede procedure i ovennævnte sag, efter at den har fundet, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til, om den er forenelig med det indre marked. Indledningen af proceduren åbner anden fase af undersøgelsen af den anmeldte fusion. Dette har ingen indflydelse på den endelige afgørelse i sagen. Beslutningen er baseret på artikel 6, stk. 1, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1).

Kommissionen opfordrer hermed andre interesserede til at fremsætte eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

For at bemærkningerne kan tages i betragtning i forbindelse med proceduren, skal de være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne kan med angivelse af sagsnummer M.9820 — Danfoss/Eaton Hydraulics sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/5

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger som led i systemet for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021

(2020/C 317/04)

Indholdsfortegnelse

| Indledning | 6 |
| --- | --- |

| 1. | Anvendelsesområde og definitioner | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Anvendelsesområde | 7 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Støtteforanstaltninger omfattet af disse retningslinjer | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Støtte til kompensation for elprisforhøjelser, der skyldes indregning af de omkostninger ved drivhusgasemissioner, som EU ETS medfører (i almindelighed omtalt som »indirekte emissionsomkostninger«) | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Støtte i forbindelse med muligheden for midlertidig gratistildeling til modernisering af energisektoren | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Definitioner | 8 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Fælles vurderingsprincipper | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vurdering af forenelighed i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Støtte til virksomheder i sektorer, der anses for at være udsat for en reel risiko for CO2-lækage på grund af betydelige indirekte omkostninger, som faktisk skyldes drivhusgasemissionsomkostninger, der overvæltes i elpriserne (støtte til indirekte emissionsomkostninger) | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Støtte i forbindelse med fakultative midlertidige gratiskvoter til modernisering af elproduktion | 12 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | Evaluering | 14 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Energisyn og energiledelsessystemer | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Gennemsigtighed | 14 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Rapportering og overvågning | 15 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Anvendelsesperiode og revision | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| Bilag I | 17 |
| --- | --- |

| Bilag II | 18 |
| --- | --- |

| Bilag III | 19 |
| --- | --- |

INDLEDNING

| 1. | For at forhindre, at statsstøtte fordrejer konkurrencen på det indre marked og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne på en måde, der strider mod den fælles interesse, fastsættes der i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) det princip, at statsstøtte er forbudt, medmindre den er omfattet af undtagelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, eller statsstøtten af Kommissionen erklæres for forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3. I traktatens artikel 42 og 93, artikel 106, stk. 2, og artikel 108, stk. 2 og 4, fastsættes der ligeledes betingelser for, hvornår statsstøtte er eller kan betragtes som forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

1.

| 2. | På grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan Kommissionen betragte statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (1) blev der indført en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen (»EU ETS«), som har til formål at fremme reduktionen af drivhusgasemissioner på en omkostningseffektiv og økonomisk effektiv måde. Direktiv 2003/87/EF blev ændret i 2018 (2) for at forbedre og udvide EU ETS for perioden 2021-2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den 11. december 2019 offentliggjorde Kommissionen meddelelsen om den europæiske grønne pagt (3), der skitserer politikkerne til at opnå klimaneutralitet i Europa i 2050 og håndtere andre miljøproblemer. For at den grønne pagt skal blive til virkelighed, er der behov for at gentænke politikkerne for ren energiforsyning i hele økonomien, bl.a. når det gælder industri, produktion og forbrug, storstilet infrastruktur, transport, fødevarer og landbrug og byggeri samt beskatning og sociale ydelser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Så længe mange internationale partnere ikke deler EU's ambition, er der risiko for CO2-lækage, enten fordi EU's produktionen overføres til andre lande med lavere ambitioner for emissionsreduktion, eller fordi EU-produktionen erstattes af mere CO2-intensiv import. Hvis risikoen konkretiseres, vil der ikke ske nogen reduktion af de globale emissioner, og det vil forpurre den indsats, EU og EU-industrien gør for at opfylde klimamålsætningerne i Parisaftalen (4), som blev vedtaget den 12. december 2015 på den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statsstøttekontrollens vigtigste formål i forbindelse med gennemførelsen af EU ETS er at sikre, at støttens positive virkninger opvejer dens negative konkurrencefordrejende virkninger inden for det indre marked. Statsstøtten skal være nødvendig for at nå EU ETS' miljømål (støttens nødvendighed) og skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den tilstræbte miljøbeskyttelse (støttens proportionalitet), uden at det medfører urimelige konkurrencefordrejninger eller påvirker samhandelen inden for det indre marked. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I disse retningslinjer fastsætter Kommissionen betingelserne for, at støtteforanstaltninger inden for rammerne af EU ETS kan betragtes som forenelige med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Efter gennemgangen og den mulige revision af alle klimarelaterede politikinstrumenter (navnlig direktiv 2003/87/EF) med henblik på at opnå yderligere reduktioner af drivhusgasemissionerne i 2030 i overensstemmelse med klimaplanen og initiativet med henblik på at oprette en CO2-grænsetilpasningsmekanisme vil Kommissionen undersøge, om der er behov for revision eller tilpasning af disse retningslinjer for at sikre overholdelse af — og bidrage til — målsætningen om klimaneutralitet, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | I disse retningslinjer tages der også hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for Europas små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i overensstemmelse med SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (6). |
| --- | --- |

8.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

1.1.   Anvendelsesområde

| 9. | Principperne i disse retningslinjer finder kun anvendelse på de specifikke støtteforanstaltninger, som er fastlagt i artikel 10a, stk. 6, og artikel 10b i direktiv 2003/87/EF. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Der må ikke ydes støtte til kriseramte virksomheder, jf. definition i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (7). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ved vurderingen af støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Kommissionen tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (8). I praksis vil Kommissionen vurdere den kumulative virkning af begge støtteforanstaltninger, og den kan suspendere udbetalingen af den nye støtte, indtil kravet om tilbagebetaling er efterkommet. |
| --- | --- |

11.

1.2.   Støtteforanstaltninger omfattet af disse retningslinjer

1.2.1.   Støtte til kompensation for elprisforhøjelser, der skyldes indregning af de omkostninger ved drivhusgasemissioner, som EU ETS medfører (i almindelighed omtalt som »indirekte emissionsomkostninger«)

| 12. | I henhold til artikel 10a, stk. 6, i direktiv 2003/87/EF bør medlemsstaterne vedtage finansielle foranstaltninger til fordel for sektorer eller delsektorer, der er udsat for en reel risiko for CO2-lækage på grund af betydelige indirekte omkostninger, som faktisk skyldes drivhusgasemissionsomkostninger, der overvæltes i elpriserne, forudsat at sådanne finansielle foranstaltninger er i overensstemmelse med statsstøttereglerne og navnlig ikke skaber unødig konkurrenceforvridning på det indre marked. |
| --- | --- |

12.

1.2.2.   Støtte i forbindelse med muligheden for midlertidig gratistildeling til modernisering af energisektoren

| 13. | I henhold til artikel 10c i direktiv 2003/87/EF kan medlemsstater, der opfylder visse betingelser vedrørende BNP-niveauet pr. indbygger sammenlignet med EU-gennemsnittet, fravige det princip, der er fastsat i artikel 10a, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 2003/87/EF, om, at der ikke må tildeles gratiskvoter i forbindelse med nogen form for elproduktion. Disse medlemsstater kan midlertidigt give elproduktionsanlæg gratistildeling med sigte på modernisering, diversificering og bæredygtig omlægning af energisektoren. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Som allerede fastlagt i en række afgørelser fra Kommissionen (9) indebærer tildeling af midlertidige gratiskvoter til energisektoren statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, fordi medlemsstaterne går glip af indtægter ved at tildele gratiskvoter og giver energiaktørerne en selektiv fordel. Disse aktører konkurrerer måske med energiaktører i andre medlemsstater, hvilket kan fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen inden for det indre marked. |
| --- | --- |

14.

1.3.   Definitioner

| 15. | I disse retningslinjer gælder følgende definitioner:






  1) | »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

15.

1)

»støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1

| 2) | »støtteperiode«: et eller flere år i perioden 2021-2030. Hvis en medlemsstat ønsker at yde støtte i en kortere periode, skal den som referencegrundlag benytte støttemodtagernes regnskabsår og yde støtte på årsbasis |
| --- | --- |

2)

»støtteperiode«: et eller flere år i perioden 2021-2030. Hvis en medlemsstat ønsker at yde støtte i en kortere periode, skal den som referencegrundlag benytte støttemodtagernes regnskabsår og yde støtte på årsbasis

| 3) | »CO2-lækage«: udsigterne til en stigning i de globale drivhusgasemissioner, når virksomhederne flytter produktionen til lande uden for EU, fordi de ikke kan vælte omkostningsstigningerne som følge af EU ETS over på deres kunder uden derved at miste betydelige markedsandele |
| --- | --- |

3)

»CO2-lækage«: udsigterne til en stigning i de globale drivhusgasemissioner, når virksomhederne flytter produktionen til lande uden for EU, fordi de ikke kan vælte omkostningsstigningerne som følge af EU ETS over på deres kunder uden derved at miste betydelige markedsandele

| 4) | »maksimal støtteintensitet«: det samlede støttebeløb udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

4)

»maksimal støtteintensitet«: det samlede støttebeløb udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger

| 5) | »egen elproduktion«: elproduktion i et anlæg, der ikke kan betragtes som en »elektricitetsgenerator« som defineret i artikel 3, litra u), i direktiv 2003/87/EF |
| --- | --- |

5)

»egen elproduktion«: elproduktion i et anlæg, der ikke kan betragtes som en »elektricitetsgenerator« som defineret i artikel 3, litra u), i direktiv 2003/87/EF

| 6) | »støttemodtager«: en virksomhed, der modtager støtte |
| --- | --- |

6)

»støttemodtager«: en virksomhed, der modtager støtte

| 7) | »EU-kvote (EUA)«: en omsættelig kvote for emission af et ton CO2-ækvivalenter i en bestemt periode |
| --- | --- |

7)

»EU-kvote (EUA)«: en omsættelig kvote for emission af et ton CO2-ækvivalenter i en bestemt periode

| 8) | »bruttoværditilvækst«: bruttoværditilvæksten i faktorpriser, som er bruttoværditilvæksten i markedspriser minus indirekte afgifter plus eventuelle subsidier |
| --- | --- |

8)

»bruttoværditilvækst«: bruttoværditilvæksten i faktorpriser, som er bruttoværditilvæksten i markedspriser minus indirekte afgifter plus eventuelle subsidier

| 9) | »EUA-terminspris«, i EUR: det simple gennemsnit af de daglige etårige EUA-terminspriser (sælgers slutpriser) for levering i december i det år, for hvilket støtten ydes, som observeret på en given CO2-børs i EU fra den 1. januar til den 31. december i det år, der går forud for det år, for hvilket støtten ydes (10) |
| --- | --- |

9)

»EUA-terminspris«, i EUR: det simple gennemsnit af de daglige etårige EUA-terminspriser (sælgers slutpriser) for levering i december i det år, for hvilket støtten ydes, som observeret på en given CO2-børs i EU fra den 1. januar til den 31. december i det år, der går forud for det år, for hvilket støtten ydes (10)

| 10) | »CO2-emissionsfaktor«, i t CO2/MWh: det vægtede gennemsnit af CO2-intensiteten for elektricitet, der fremstilles på grundlag af fossile brændsler i forskellige geografiske områder. Vægtningen afspejler produktionsmikset af de fossile brændsler i et givet geografisk område. CO2-faktoren er det resultat, der fremkommer ved at dividere dataene for emissionen af CO2-ækvivalenter i energiindustrien med brutto-elproduktionen på basis af fossile brændsler i TWh. I forbindelse med disse retningslinjer (11) defineres områderne som geografiske områder, a) der består af delmarkeder, som er forbundet gennem elbørser, eller geografiske områder, b) hvor der ikke er påvist nogen overbelastning. I begge tilfælde gælder, at elbørspriserne pr. time den kommende dag i de pågældende områder udviser en prisforskel i euro (på grundlag af ECB-dagskurserne) på højst 1 % i en betydelig del af samtlige timer i et år. En sådan regional differentiering afspejler den betydning, som anlæg, der drives med fossile brændsler, har på den endelige pris på engrosmarkedet, og deres rolle som marginale anlæg i prioriteringsrækkefølgen. Selve den omstændighed, at to medlemsstater handler med elektricitet indbyrdes, betyder ikke automatisk, at de udgør en overnational region. Da der ikke foreligger relevante oplysninger på mindre end nationalt niveau, omfatter de geografiske områder en eller flere medlemsstaters samlede territorium. På denne baggrund kan der afgrænses følgende geografiske områder: Adriaterhavet (Kroatien og Slovenien), Norden (Sverige og Finland), Baltikum (Litauen, Letland og Estland), Det centrale Vesteuropa (Østrig, Tyskland og Luxembourg), Den Iberiske Halvø (Portugal og Spanien), Tjekkiet og Slovakiet (Tjekkiet og Slovakiet) og alle andre medlemsstater hver for sig. De tilsvarende maksimale, regionale CO2-faktorer, der gælder som maksimale værdier, såfremt den meddelende medlemsstat ikke har foretaget en vurdering af den markedsbaserede CO2-faktor i henhold til nedenstående punkt (11), er opført i bilag III. For at sikre ligebehandling af elforsyningskilder og undgå eventuelt misbrug vil den samme CO2-emissionsfaktor gælde for alle elforsyningskilder (egen elproduktion, elforsyningskontrakter eller netforsyning) og for alle støttemodtagere i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

10)

»CO2-emissionsfaktor«, i t CO2/MWh: det vægtede gennemsnit af CO2-intensiteten for elektricitet, der fremstilles på grundlag af fossile brændsler i forskellige geografiske områder. Vægtningen afspejler produktionsmikset af de fossile brændsler i et givet geografisk område. CO2-faktoren er det resultat, der fremkommer ved at dividere dataene for emissionen af CO2-ækvivalenter i energiindustrien med brutto-elproduktionen på basis af fossile brændsler i TWh. I forbindelse med disse retningslinjer (11) defineres områderne som geografiske områder, a) der består af delmarkeder, som er forbundet gennem elbørser, eller geografiske områder, b) hvor der ikke er påvist nogen overbelastning. I begge tilfælde gælder, at elbørspriserne pr. time den kommende dag i de pågældende områder udviser en prisforskel i euro (på grundlag af ECB-dagskurserne) på højst 1 % i en betydelig del af samtlige timer i et år. En sådan regional differentiering afspejler den betydning, som anlæg, der drives med fossile brændsler, har på den endelige pris på engrosmarkedet, og deres rolle som marginale anlæg i prioriteringsrækkefølgen. Selve den omstændighed, at to medlemsstater handler med elektricitet indbyrdes, betyder ikke automatisk, at de udgør en overnational region. Da der ikke foreligger relevante oplysninger på mindre end nationalt niveau, omfatter de geografiske områder en eller flere medlemsstaters samlede territorium. På denne baggrund kan der afgrænses følgende geografiske områder: Adriaterhavet (Kroatien og Slovenien), Norden (Sverige og Finland), Baltikum (Litauen, Letland og Estland), Det centrale Vesteuropa (Østrig, Tyskland og Luxembourg), Den Iberiske Halvø (Portugal og Spanien), Tjekkiet og Slovakiet (Tjekkiet og Slovakiet) og alle andre medlemsstater hver for sig. De tilsvarende maksimale, regionale CO2-faktorer, der gælder som maksimale værdier, såfremt den meddelende medlemsstat ikke har foretaget en vurdering af den markedsbaserede CO2-faktor i henhold til nedenstående punkt (11), er opført i bilag III. For at sikre ligebehandling af elforsyningskilder og undgå eventuelt misbrug vil den samme CO2-emissionsfaktor gælde for alle elforsyningskilder (egen elproduktion, elforsyningskontrakter eller netforsyning) og for alle støttemodtagere i den pågældende medlemsstat

| 11) | »markedsbaseret CO2-emissionsfaktor« i tCO2/MWh: CO2-emissionsfaktor, der fastlægges på grundlag af en undersøgelse af CO2-indholdet i den faktiske marginalprisfastsættende teknologi på elmarkedet, og hvis anvendelse de medlemsstater, der agter at yde kompensation for indirekte omkostninger, kan anmode om som led i anmeldelsen af den relevante ordning. En sådan anmeldelse af en markedsbaseret CO2-emissionsfaktor skal påvise hensigtsmæssigheden af den anvendte markedsbaserede CO2-emissionsfaktor baseret på en model af det elektriske system, der simulerer prisdannelsen, og de observerede data om den marginalprisfastsættende teknologi over hele året t–1 (inklusive timerne, hvor import var marginalprisfastsættende). Denne rapport forelægges for den nationale tilsynsmyndighed til godkendelse og fremsendes til Kommissionen, når statsstøtteforanstaltningen anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen vurderer relevansen af undersøgelsen og den deraf følgende markedsbaserede CO2-emissionsfaktor som led i sin forenelighedsanalyse i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og nærværende retningslinjer. |
| --- | --- |

11)

»markedsbaseret CO2-emissionsfaktor« i tCO2/MWh: CO2-emissionsfaktor, der fastlægges på grundlag af en undersøgelse af CO2-indholdet i den faktiske marginalprisfastsættende teknologi på elmarkedet, og hvis anvendelse de medlemsstater, der agter at yde kompensation for indirekte omkostninger, kan anmode om som led i anmeldelsen af den relevante ordning. En sådan anmeldelse af en markedsbaseret CO2-emissionsfaktor skal påvise hensigtsmæssigheden af den anvendte markedsbaserede CO2-emissionsfaktor baseret på en model af det elektriske system, der simulerer prisdannelsen, og de observerede data om den marginalprisfastsættende teknologi over hele året t–1 (inklusive timerne, hvor import var marginalprisfastsættende). Denne rapport forelægges for den nationale tilsynsmyndighed til godkendelse og fremsendes til Kommissionen, når statsstøtteforanstaltningen anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen vurderer relevansen af undersøgelsen og den deraf følgende markedsbaserede CO2-emissionsfaktor som led i sin forenelighedsanalyse i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og nærværende retningslinjer.

| 12) | »faktisk produktion« i ton pr. år: anlæggets faktiske produktion i år t fastlagt efterfølgende i år t+1 |
| --- | --- |

12)

»faktisk produktion« i ton pr. år: anlæggets faktiske produktion i år t fastlagt efterfølgende i år t+1

| 13) | »faktisk elforbrug« i MWh: anlæggets faktiske elforbrug (herunder elforbrug ved produktion af udliciterede støtteberettigede produkter) i år t fastlagt efterfølgende i år t+1 |
| --- | --- |

13)

»faktisk elforbrug« i MWh: anlæggets faktiske elforbrug (herunder elforbrug ved produktion af udliciterede støtteberettigede produkter) i år t fastlagt efterfølgende i år t+1

| 14) | »effektivitetsbenchmark for elforbruget«, i MWh/ton produktion og defineret på Prodcom 8-niveau (12): det produktspecifikke elforbrug pr. ton produktion, der opnås ved de mest eleffektive produktionsmetoder for det pågældende produkt. Ajourføringen af effektivitetsbenchmark for elforbruget skal være i overensstemmelse med artikel 10a, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF. For produkter inden for de støtteberettigede sektorer, for hvilke der er fastsat konvertering mellem brændsel og elektricitet i afsnit 2 i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/331 (13), fastlægges effektivitetsbenchmark for elforbruget inden for de samme systemafgrænsninger, idet der kun tages hensyn til elektricitetens andel til fastlæggelse af støttebeløbet. De tilsvarende benchmarks for elforbruget for produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, er angivet i bilag II til disse retningslinjer |
| --- | --- |

14)

»effektivitetsbenchmark for elforbruget«, i MWh/ton produktion og defineret på Prodcom 8-niveau (12): det produktspecifikke elforbrug pr. ton produktion, der opnås ved de mest eleffektive produktionsmetoder for det pågældende produkt. Ajourføringen af effektivitetsbenchmark for elforbruget skal være i overensstemmelse med artikel 10a, stk. 2, i direktiv 2003/87/EF. For produkter inden for de støtteberettigede sektorer, for hvilke der er fastsat konvertering mellem brændsel og elektricitet i afsnit 2 i bilag I til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/331 (13), fastlægges effektivitetsbenchmark for elforbruget inden for de samme systemafgrænsninger, idet der kun tages hensyn til elektricitetens andel til fastlæggelse af støttebeløbet. De tilsvarende benchmarks for elforbruget for produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, er angivet i bilag II til disse retningslinjer

| 15) | »reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget«: (...) % af det faktiske elforbrug, som fastlægges sammen med effektivitetsbenchmarket for elforbruget ved en kommissionsafgørelse. Det svarer til den gennemsnitlige reduktion, der pålægges ved anvendelsen af effektivitetsbenchmark for elforbruget (benchmark for elforbrug/ex-ante elforbrug). Det anvendes for alle produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, men for hvilke der ikke er defineret noget effektivitetsbenchmark for elforbruget. |
| --- | --- |

15)

»reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget«: (...) % af det faktiske elforbrug, som fastlægges sammen med effektivitetsbenchmarket for elforbruget ved en kommissionsafgørelse. Det svarer til den gennemsnitlige reduktion, der pålægges ved anvendelsen af effektivitetsbenchmark for elforbruget (benchmark for elforbrug/ex-ante elforbrug). Det anvendes for alle produkter, der henhører under støtteberettigede sektorer, men for hvilke der ikke er defineret noget effektivitetsbenchmark for elforbruget.

2.   FÆLLES VURDERINGSPRINCIPPER

| 16. | Ved vurderingen af, om en anmeldt støtteforanstaltning kan anses for at være forenelig med det indre marked, undersøger Kommissionen sædvanligvis, om den er udformet på en sådan måde, at der er sikkerhed for, at støtteforanstaltningens positive virkninger med hensyn til at opnå et mål af fælles interesse opvejer dens potentielt negative virkninger for samhandel og konkurrence. |
| --- | --- |

16.

| 17. | I meddelelsen om modernisering af statsstøttereglerne af 8. maj 2012 (14) blev der opfordret til, at der skal identificeres og defineres nogle fælles principper for vurdering af foreneligheden af alle de støtteforanstaltninger, som Kommissionen skal tage stilling til. Kommissionen vil således kun betragte en støtteforanstaltning som forenelig med traktaten, hvis den opfylder alle de følgende kriterier: den skal sigte mod opfyldelse af et mål af fælles interesse i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3; den skal målrettes de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig forbedring, som markedsmekanismerne ikke i sig selv kan frembringe, f.eks. afhjælpning af et markedssvigt eller et retfærdigheds- eller samhørighedsproblem; den skal være et egnet politikinstrument til at opnå målet af fælles interesse; den skal ændre de pågældende virksomheders adfærd på en sådan måde, at de iværksætter yderligere aktiviteter, som de ikke ville have iværksat uden støtten, eller de ville have iværksat i mere begrænset omfang, på en anden måde eller et andet sted; støtten skal være begrænset til det minimum, der er nødvendigt; støttens negative virkninger skal være tilstrækkeligt begrænsede; Medlemsstaterne, Kommissionen, de økonomiske aktører og offentligheden skal have nem adgang til alle relevante love m.v. og til relevante oplysninger om den støtte, som gives i medfør af dem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | I afsnit 3.1 og 3.2 nedenfor redegøres der for, hvordan disse generelle kriterier omsættes til specifikke kompatibilitetskrav, der skal opfyldes i forbindelse med de støtteforanstaltninger, der er omfattet af disse retningslinjer. |
| --- | --- |

18.

3.   VURDERING AF FORENELIGHED I HENHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA c)

3.1.   Støtte til virksomheder i sektorer, der anses for at være udsat for en reel risiko for CO2-lækage på grund af betydelige indirekte omkostninger, som faktisk skyldes drivhusgasemissionsomkostninger, der overvæltes i elpriserne (støtte til indirekte emissionsomkostninger)

| 19. | Støtte til indirekte emissionsomkostninger vil blive anset for at være forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, hvis den opfylder følgende betingelser: |
| --- | --- |

19.

| 20. | Formålet med denne type støtte er at forhindre en betydelig risiko for CO2-lækage, navnlig som følge af at EUA-omkostninger væltes over på støttemodtagerens elpriser, hvis støttemodtagerens konkurrenter uden for EU ikke står over for tilsvarende omkostninger i deres elpriser, og støttemodtageren ikke kan vælte disse omkostninger over på produktpriserne uden at miste betydelige markedsandele. Afværgelse af risikoen for CO2-lækage ved at hjælpe støttemodtagere med reducere deres risikoeksponering tjener et miljømæssigt formål, da støtten tager sigte på at undgå en stigning i de globale drivhusgasemissioner på grund af udflytning af produktionen til lande uden for EU, fordi der ikke foreligger en bindende international aftale om reduktion af drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | For at begrænse risikoen for konkurrencefordrejning på det indre marked bør støtten begrænses til sektorer, der er udsat for en reel risiko for CO2-lækage på grund af betydelige indirekte omkostninger, der faktisk påløber som følge af, at drivhusgasemissionsomkostninger overvæltes i elpriserne. I forbindelse med disse retningslinjer kan der kun foreligge en reel risiko for CO2-lækage, hvis støttemodtageren er aktiv i en sektor, der er anført i bilag I. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Hvis medlemsstaterne beslutter kun at yde støtten til nogle af de sektorer, der er angivet i bilag I, skal udvælgelsen af sektorer ske på grundlag af objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige kriterier. |
| --- | --- |

22.

| 23. | I hver støtteberettiget sektor skal medlemsstaterne sikre, at valget af støttemodtagere træffes på basis af objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige kriterier, og at støtten i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Statsstøtte anses for at være et hensigtsmæssigt middel til at kompensere for indirekte ETS-omkostninger, uanset hvilken form støtten antager. I denne forbindelse betragtes kompensation i form af direkte tilskud som et hensigtsmæssigt middel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Støtten er kun forenelig med det indre marked, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. For at støtten kan have en tilskyndelsesvirkning og i praksis kan forhindre CO2-lækage, skal der indgives anmodning om og foretages udbetaling af støtten til modtageren i det år, hvor omkostningerne opstår, eller i det følgende år. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Hvis støtten udbetales i det år, hvor omkostningerne opstår, skal der foreligge en mekanisme til efterfølgende justering af udbetalingen, for at sikre, at støtte, der eventuelt er betalt for meget, tilbagebetales inden den 1. juli i det følgende år. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Støtten skal stå i et rimeligt forhold til formålet og have en tilstrækkelig begrænset negativ virkning på konkurrence og samhandel, hvis den ikke overstiger 75 % af de påløbne indirekte emissionsomkostninger. Effektivitetsbenchmarket for elforbruget sikrer, at støtten til ineffektive produktionsprocesser forbliver begrænset, og at tilskyndelsen til at udbrede de meste energieffektive teknologier bevares. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Den maksimale støtte, der kan ydes pr. produktionsanlæg inden for de sektorer, som er anført i bilag I, skal beregnes efter følgende formel:






  a) | Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × E × AOt

  I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor eller markedsbaserede CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t–1 (EUR/tCO2), E er det gældende produktspecifikke effektivitetsbenchmark for elforbruget, jf. bilag II, Og AOt er den faktiske produktion i år t. Disse begreber er defineret i afsnit 1.3. |
| --- | --- | --- |

28.

a)

Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × E × AOt

I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor eller markedsbaserede CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t–1 (EUR/tCO2), E er det gældende produktspecifikke effektivitetsbenchmark for elforbruget, jf. bilag II, Og AOt er den faktiske produktion i år t. Disse begreber er defineret i afsnit 1.3.

| b) | Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, ikke kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

  I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t–1 (EUR/tCO2), EF er reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget, jf. bilag II, Og AEC er det faktiske elforbrug (MWh) i år t. Disse begreber er defineret i afsnit 1.3. |
| --- | --- |

b)

Når de effektivitetsbenchmark for elforbruget, der er anført i bilag II, ikke kan anvendes på de produkter, som støttemodtageren fremstiller, svarer den maksimale støtte, der kan ydes pr. anlæg for de omkostninger, som opstår i år t, til følgende:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

I denne formel er Ai støtteintensiteten i år t, udtrykt som en brøkdel (f.eks. 0,75), Ct er den anvendte CO2-emissionsfaktor (tCO2/MWh) (i år t), Pt-1 er EUA-terminsprisen i år t–1 (EUR/tCO2), EF er reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget, jf. bilag II, Og AEC er det faktiske elforbrug (MWh) i år t. Disse begreber er defineret i afsnit 1.3.

| 29. | Hvis et anlæg fremstiller produkter, for hvilke der anvendes et effektivitetsbenchmark for elforbruget som anført i bilag II, og produkter, for hvilke reserveeffektivitetsbenchmarket for elforbruget anvendes, skal elforbruget for hvert produkt fordeles på grundlag af produktionen (i ton) af hvert enkelt produkt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Hvis et anlæg fremstiller produkter, der er støtteberettigede (dvs. at de falder ind under de støtteberettigede sektorer i bilag I), og produkter, der ikke er støtteberettigede, skal maksimumstøtten kun beregnes for de støtteberettigede produkter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Eftersom en støtteintensitet på 75 % muligvis ikke er tilstrækkelig til at sikre tilfredsstillende beskyttelse mod risikoen for CO2-lækage, kan medlemsstaterne, når det er nødvendigt, begrænse beløbet for de indirekte omkostninger, der skal betales på virksomhedsplan, til 1,5 % af den pågældende virksomheds bruttoværditilvækst i år t. Virksomhedens bruttoværditilvækst i faktorpriser skal beregnes på grundlag af omsætningen, plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter, plus eller minus lagerændringer, minus køb af varer og tjenester (som ikke må omfatte personaleomkostninger), minus andre omsætningsrelaterede produktafgifter, der ikke er fradragsberettigede, minus produktionsrelaterede skatter og afgifter. Alternativt kan den beregnes på grundlag af bruttodriftsoverskuddet plus personaleomkostninger. Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber henregnes til finansielle eller ekstraordinære indtægter og udgifter, medregnes ikke i værditilvæksten. Værditilvækst i faktorpriser beregnes brutto, da værditilpasninger (såsom afskrivninger) ikke trækkes fra (15). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Hvis medlemsstaterne beslutter at begrænse beløbsstørrelsen for de indirekte omkostninger, der skal betales på virksomhedsplan, til 1,5 % af bruttoværditilvæksten, skal denne begrænsning gælde for alle støtteberettigede virksomheder i den relevante sektor. Hvis medlemsstaterne beslutter kun at anvende begrænsningen på 1,5 % af bruttoværditilvæksten på nogle af de sektorer, der er angivet i bilag I, skal udvælgelsen af sektorer ske på grundlag af objektive, ikkediskriminerende og gennemsigtige kriterier. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Støtten kan kumuleres med:






  a) | enhver anden statsstøtte i forbindelse med forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- |

33.

a)

enhver anden statsstøtte i forbindelse med forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger

| b) | enhver anden form for statsstøtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, som er delvist eller fuldstændigt overlappende, og enhver anden form for statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, hvis kumuleringen ikke medfører overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det støttebeløb, der gælder for støtten i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

b)

enhver anden form for statsstøtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, som er delvist eller fuldstændigt overlappende, og enhver anden form for statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, hvis kumuleringen ikke medfører overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det støttebeløb, der gælder for støtten i henhold til dette afsnit.

| 34. | EU-støtte, der forvaltes centralt af Kommissionen, og som ikke direkte eller indirekte er under medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-støtte kombineres med statsstøtte, tages der kun hensyn til sidstnævnte ved vurdering af, om anmeldelseslofter og maksimale støtteintensiteter overholdes. Dog må den samlede offentlige støtte, der ydes med relation til de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstige den maksimale støttesats, der er fastlagt i de gældende regler i EU-retten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Støtte må ikke kumuleres med de minimis-støtte, hvad angår de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering vil føre til en støtteintensitet, der er højere end tilladt i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Varigheden af de støtteordninger, som støtten ydes i henhold til, må ikke strække sig ud over disse retningslinjers gyldighedsperiode (2021-2030). |
| --- | --- |

36.

3.2.   Støtte i forbindelse med fakultative midlertidige gratiskvoter til modernisering af elproduktion

| 37. | Statsstøtte i forbindelse med de fakultative midlertidige gratiskvoter til modernisering af elproduktion, jf. artikel 10c i direktiv 2003/87/EF, er forenelig med det indre marked som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), såfremt følgende betingelser er opfyldt: |
| --- | --- |

37.

| 38. | Målet med støtten skal være modernisering, diversificering og bæredygtig omlægning af energisektoren. De investeringer, der støttes, skal være i overensstemmelse med overgangen til en sikker og bæredygtig CO2-fattig økonomi, målsætningerne i Unionens 2030-ramme for klima- og energipolitikken, den europæiske grønne pagt og opnåelsen af de langsigtede målsætninger i Parisaftalen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Hvis en investering fører til en øget elproduktionskapacitet, skal den pågældende driftsleder desuden påvise, at en tilsvarende mængde elproduktionskapacitet med højere emissionsintensitet er blevet deaktiveret af vedkommende eller en anden tilknyttet driftsleder ved idriftsættelsen af den ekstra kapacitet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Støtten er kun forenelig med det indre marked, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Der er tale om en tilskyndelsesvirkning, hvis støtten får støttemodtageren til at ændre adfærd, og hvis dette ikke var sket uden støtten. Støtten må ikke gå til dækning af omkostningerne ved en aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Når den støttebevilgende myndighed modtager en støtteansøgning, skal den kontrollere, at støtten har den krævede tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Støtten kan kun udbetales i form af tildelinger til erhvervsdrivende, hvis det påvises, at der er foretaget en investering, der er udvalgt i henhold til reglerne for en udbudsprocedure. |
| --- | --- |

42.

| 43. | For projekter med et samlet investeringsbeløb på over 12,5 mio. EUR kan der kun ydes støtte på grundlag af en udbudsprocedure, der afholdes i en eller flere runder mellem 2021 og 2030. Dette udbud skal:






  a) | overholde principperne om gennemsigtighed, ikkediskrimination, ligebehandling og forsvarlig økonomisk forvaltning |
| --- | --- | --- |

43.

a)

overholde principperne om gennemsigtighed, ikkediskrimination, ligebehandling og forsvarlig økonomisk forvaltning

| b) | sikre, at kun projekter, der bidrager til en diversificering af deres energimiks og forsyningskilder, den nødvendige omstrukturering, forbedring af miljøet og modernisering af infrastrukturen, rene teknologier, såsom vedvarende energiteknologier, eller modernisering af energiproduktionssektoren, såsom effektiv og bæredygtig fjernvarme, og af transmissions- og distributionssektoren, er berettigede til at byde |
| --- | --- |

b)

sikre, at kun projekter, der bidrager til en diversificering af deres energimiks og forsyningskilder, den nødvendige omstrukturering, forbedring af miljøet og modernisering af infrastrukturen, rene teknologier, såsom vedvarende energiteknologier, eller modernisering af energiproduktionssektoren, såsom effektiv og bæredygtig fjernvarme, og af transmissions- og distributionssektoren, er berettigede til at byde

| c) | fastsætte klare, objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende udvælgelseskriterier for rangordningen af projekter for at sikre, at der kun bliver udvalgt projekter, som:






  i) | på grundlag af en cost-benefit-analyse sikrer en positiv nettogevinst, når det gælder emissionsreduktion, og medfører forud fastsatte betydelige CO2-reduktioner under hensyntagen til projektets størrelse |
| --- | --- | --- |

c)

fastsætte klare, objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende udvælgelseskriterier for rangordningen af projekter for at sikre, at der kun bliver udvalgt projekter, som:

i)

på grundlag af en cost-benefit-analyse sikrer en positiv nettogevinst, når det gælder emissionsreduktion, og medfører forud fastsatte betydelige CO2-reduktioner under hensyntagen til projektets størrelse

| ii) | er af supplerende art, klart modsvares af udskiftnings- og moderniseringsbehov og ikke giver en markedsstyret stigning i energiefterspørgslen |
| --- | --- |

ii)

er af supplerende art, klart modsvares af udskiftnings- og moderniseringsbehov og ikke giver en markedsstyret stigning i energiefterspørgslen

| iii) | giver mest værdi for pengene, og |
| --- | --- |

iii)

giver mest værdi for pengene, og

| iv) | ikke bidrager til eller forbedrer den økonomiske levedygtighed af stærkt emissionsintensiv elproduktion eller øger afhængigheden af emissionsintensive fossile brændstoffer. |
| --- | --- |

iv)

ikke bidrager til eller forbedrer den økonomiske levedygtighed af stærkt emissionsintensiv elproduktion eller øger afhængigheden af emissionsintensive fossile brændstoffer.

| 44. | For projekter med et samlet investeringsbeløb på under 12,5 mio. EUR kan der ydes støtte uden en udbudsprocedure. Udvælgelsen af projekter skal i dette tilfælde ske på grundlag af objektive og gennemsigtige kriterier. Resultatet af udvælgelsesproceduren offentliggøres, så offentligheden kan fremsætte bemærkninger. Hvis mere end én investering foretages inden for samme anlæg, vurderes investeringerne under ét for at fastslå, hvorvidt tærsklen på 12,5 mio. EUR er overskredet, medmindre disse investeringer hver for sig er teknisk eller finansielt levedygtige. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommissionen finder støtten proportional, hvis støtteintensiteten ikke overskrider 70 % af investeringens relevante omkostninger. Alle de anvendte tal skal være tallene før eventuelle fradrag af skatter eller andre omkostninger. Når støtten ikke ydes som tilskud, skal støttebeløbet være den værdibaserede subventionsækvivalent. Støtte, der skal udbetales i flere rater, skal beregnes som støttens samlede nettonutidsværdi på det tidspunkt, hvor første rate udbetales, på grundlag af Kommissionens relevante referencesats for tilbagediskontering af værdien. Støtteintensiteten beregnes pr. støttemodtager. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Støtten må ikke påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, især når støtten er koncentreret på et begrænset antal støttemodtagere, eller når støtten vil kunne styrke støttemodtagernes markedsstilling (på koncernplan). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Støtten kan kumuleres med:






  a) | enhver anden statsstøtte i forbindelse med forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- |

47.

a)

enhver anden statsstøtte i forbindelse med forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger

| b) | enhver anden form for statsstøtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, som er delvist eller fuldstændigt overlappende, og enhver anden form for statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, hvis kumuleringen ikke medfører overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det støttebeløb, der gælder for denne støtte i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

b)

enhver anden form for statsstøtte i forbindelse med de samme støtteberettigede omkostninger, som er delvist eller fuldstændigt overlappende, og enhver anden form for statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, hvis kumuleringen ikke medfører overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det støttebeløb, der gælder for denne støtte i henhold til dette afsnit.

| 48. | Der kan sideløbende tildeles støtte efter flere støtteordninger, eller den kan kumuleres med ad hoc-støtte, hvis det samlede statsstøttebeløb til en aktivitet eller et projekt ikke overskrider de støttelofter, som er fastsat i dette afsnit. EU-støtte, der forvaltes centralt af Kommissionen, og som ikke direkte eller indirekte er under en medlemsstats kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-støtte kombineres med statsstøtte, tages der kun hensyn til sidstnævnte ved vurdering af, om anmeldelseslofter og maksimale støtteintensiteter overholdes. Dog må den samlede offentlige støtte, der ydes med relation til de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstige den maksimale støttesats, der er fastlagt i de gældende regler i EU-retten. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Støtte må ikke kumuleres med de minimis-støtte, hvad angår de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering vil føre til en støtteintensitet, der er højere end tilladt i henhold til dette afsnit. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Varigheden af de støtteordninger, som støtten ydes i henhold til, må ikke strække sig ud over disse retningslinjers gyldighedsperiode (2021-2030). |
| --- | --- |

50.

4.   EVALUERING

| 51. | For at sikre begrænsningen af konkurrencefordrejningen yderligere kan Kommissionen kræve, at visse støtteordninger underkastes en efterfølgende evaluering. Der bør gennemføres evalueringer af ordninger, hvor muligheden for fordrejning af konkurrencen er særlig høj, dvs. at de kan risikere at begrænse eller fordreje konkurrencen betydeligt, hvis gennemførelsen af dem ikke evalueres i tide. |
| --- | --- |

51.

| 52. | I betragtning af formålet hermed og for at undgå uforholdsmæssigt store byrder for medlemsstaterne og mindre støtteprojekter er denne evaluering kun nødvendig for støtteordninger med store budgetter eller nye karakteristika, eller hvor der ventes betydelige ændringer på markeder, i teknologi eller lovgivning. Evalueringen skal foretages af en ekspert, der er uafhængig af den støtteydende myndighed, på grundlag af en af Kommissionen fastsat fælles metodologi. Evalueringen skal offentliggøres. Medlemsstaten skal sammen med støtteordningen forelægge et udkast til evalueringsplan, som bliver en integreret del af Kommissionens vurdering af ordningen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Evalueringen skal forelægges Kommissionen i rette tid til, at den kan tage stilling til en eventuel forlængelse af støtteordningen, og under alle omstændigheder ved dens udløb. De nærmere vilkår og regler/krav med hensyn til hver evaluering fastlægges i den afgørelse, hvori støtteordningen godkendes. Der skal ved enhver efterfølgende støtteforanstaltning med et tilsvarende formål tages hensyn til resultaterne af evalueringen. |
| --- | --- |

53.

5.   ENERGISYN OG ENERGILEDELSESSYSTEMER

| 54. | For støtte omfattet afsnit 3.1 forpligter medlemsstaterne sig til at kontrollere, at støttemodtageren overholder forpligtelsen til at foretage energisyn som omhandlet i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (16), enten som energisyn, der står alene, eller inden for rammerne af et certificeret energi- eller miljøledelsessystem, f.eks. EU's ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (17). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Medlemsstaterne forpligter sig også til at overvåge, at de støttemodtagere, der er omfattet af forpligtelsen til at få foretaget energisyn i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU:






  a) | gennemfører anbefalingerne i synsrapporten, i det omfang tilbagebetalingstiden for de relevante investeringer ikke overstiger 3 år, og omkostningerne ved deres investeringer er forholdsmæssige eller |
| --- | --- | --- |

55.

a)

gennemfører anbefalingerne i synsrapporten, i det omfang tilbagebetalingstiden for de relevante investeringer ikke overstiger 3 år, og omkostningerne ved deres investeringer er forholdsmæssige eller

| b) | reducerer deres elforbrugs CO2-fodaftryk for at dække mindst 30 % af deres elforbrug fra CO2-frie kilder eller |
| --- | --- |

b)

reducerer deres elforbrugs CO2-fodaftryk for at dække mindst 30 % af deres elforbrug fra CO2-frie kilder eller

| c) | investerer en betydelig andel på mindst 50 % af støttebeløbet i projekter, der fører til betydelige reduktioner af anlæggets drivhusgasemissioner, således at de ligger et godt stykke under det gældende benchmark for gratistildeling i EU's emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

c)

investerer en betydelig andel på mindst 50 % af støttebeløbet i projekter, der fører til betydelige reduktioner af anlæggets drivhusgasemissioner, således at de ligger et godt stykke under det gældende benchmark for gratistildeling i EU's emissionshandelssystem.

6.   GENNEMSIGTIGHED

| 56. | Medlemsstaterne skal sikre, at følgende oplysninger offentliggøres på Kommissionens støttetildelingsmodul (18) eller på et dækkende nationalt eller regionalt statsstøttewebsted:






  a) | den godkendte støtteordnings fulde ordlyd eller afgørelsen om at yde individuel støtte og dennes gennemførelsesbestemmelser eller et link hertil |
| --- | --- | --- |

56.

a)

den godkendte støtteordnings fulde ordlyd eller afgørelsen om at yde individuel støtte og dennes gennemførelsesbestemmelser eller et link hertil

| b) | navnet på de støtteydende myndigheder |
| --- | --- |

b)

navnet på de støtteydende myndigheder

| c) | hver enkelt støttemodtagers navn og identifikator med undtagelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger i behørigt begrundede tilfælde og med forbehold af Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om tavshedspligt i statsstøttebeslutninger (19) |
| --- | --- |

c)

hver enkelt støttemodtagers navn og identifikator med undtagelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger i behørigt begrundede tilfælde og med forbehold af Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om tavshedspligt i statsstøttebeslutninger (19)

| d) | støtteinstrumentet (20), støtteelementet og, hvis disse er forskellige, støttens nominelle beløb udtrykt som det fulde beløb i national valuta (21), der er tildelt hver støttemodtager |
| --- | --- |

d)

støtteinstrumentet (20), støtteelementet og, hvis disse er forskellige, støttens nominelle beløb udtrykt som det fulde beløb i national valuta (21), der er tildelt hver støttemodtager

| e) | datoen for støttetildelingen (22) og datoen for offentliggørelsen |
| --- | --- |

e)

datoen for støttetildelingen (22) og datoen for offentliggørelsen

| f) | virksomhedstypen (lille eller mellemstor virksomhed/stor virksomhed) |
| --- | --- |

f)

virksomhedstypen (lille eller mellemstor virksomhed/stor virksomhed)

| g) | navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder) |
| --- | --- |

g)

navnet på den region, den støttemodtagende virksomhed ligger i (på NUTS II-niveau eller derunder)

| h) | den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan) |
| --- | --- |

h)

den vigtigste økonomiske sektor, hvor støttemodtageren har sine aktiviteter (på NACE-gruppeplan)

| i) | målet med støtten. |
| --- | --- |

i)

målet med støtten.

| 57. | Dette krav gælder for individuel støtte på over 500 000 EUR. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Disse oplysninger skal offentliggøres, når afgørelsen om at yde støtte er truffet, og de skal opbevares i mindst 10 år og være tilgængelige for offentligheden uden restriktioner (23). |
| --- | --- |

58.

7.   RAPPORTERING OG OVERVÅGNING

| 59. | Medlemsstaterne skal i overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2015/1589 (24) og Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (25) fremlægge årlige rapporter for Kommissionen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Ud over denne forpligtelse i ovennævnte forordninger skal medlemsstaterne også anføre følgende oplysninger i deres årlige rapporter ved at anvende Kommissionens standardformular:






  a) | hver støttemodtagers navn og de af dennes anlæg, hvortil der ydes støtte |
| --- | --- | --- |

60.

a)

hver støttemodtagers navn og de af dennes anlæg, hvortil der ydes støtte

| b) | den sektor/de sektorer, hvor hver støttemodtager er aktiv (identificeret ved NACE-4-kode) |
| --- | --- |

b)

den sektor/de sektorer, hvor hver støttemodtager er aktiv (identificeret ved NACE-4-kode)

| c) | det år, for hvilket støtten ydes, og det år, hvor udbetalingen faktisk finder sted |
| --- | --- |

c)

det år, for hvilket støtten ydes, og det år, hvor udbetalingen faktisk finder sted

| d) | den faktiske produktion for hvert anlæg, hvortil der ydes støtte, i den relevante sektor |
| --- | --- |

d)

den faktiske produktion for hvert anlæg, hvortil der ydes støtte, i den relevante sektor

| e) | det faktiske elforbrug for hvert anlæg, hvortil der ydes støtte (hvis der ydes støtte ved anvendelse af et reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget) |
| --- | --- |

e)

det faktiske elforbrug for hvert anlæg, hvortil der ydes støtte (hvis der ydes støtte ved anvendelse af et reserveeffektivitetsbenchmark for elforbruget)

| f) | den EUA-terminspris, der anvendes til beregning af støttebeløbet pr. støttemodtager |
| --- | --- |

f)

den EUA-terminspris, der anvendes til beregning af støttebeløbet pr. støttemodtager

| g) | støtteintensiteten |
| --- | --- |

g)

støtteintensiteten

| h) | den nationale CO2-emissionsfaktor. |
| --- | --- |

h)

den nationale CO2-emissionsfaktor.

| 61. | Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og ajourføres et detaljeret register over alle foranstaltninger, som vedrører tildelingen af støtte. Dette register skal indeholde alle de informationer, som er nødvendige for at kunne fastslå, at betingelserne for støtteberettigede omkostninger og den maksimalt tilladte støtteintensitet er blevet overholdt, hvor dette er relevant. Registret skal ajourføres i 10 år fra den dato, hvor støtten blev ydet, og på anmodning udleveres til Kommissionen. |
| --- | --- |

61.

| 62. | I et år, hvor budgettet for de støtteordninger, der er omhandlet i afsnit 3.1, overstiger 25 % af indtægterne fra auktionering af kvoter, skal den pågældende medlemsstat offentliggøre en rapport, hvori den redegør for grundene til at overskride dette beløb, jf. artikel 10a, stk. 6, i direktiv 2003/87/EF. Rapporten skal indeholde relevante oplysninger om elpriserne for store industrikunder, der nyder godt af ordningen, uden at dette dog berører krav vedrørende beskyttelse af fortrolige oplysninger. Rapporten skal også indeholde oplysninger om, hvorvidt der er taget behørigt hensyn til andre foranstaltninger til bæredygtig nedbringelse af de indirekte CO2-omkostninger på mellemlang til lang sigt. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Elproducenter og netdriftsledere, der modtager støtte omfattet af afsnit 3.2, skal senest den 28. februar hvert år aflægge rapport om gennemførelsen af deres udvalgte investeringer, herunder saldoen af gratistildelinger og afholdte investeringsudgifter og typen af støttede investeringer. |
| --- | --- |

63.

8.   ANVENDELSESPERIODE OG REVISION

| 64. | Disse retningslinjer erstatter fra 1. januar 2021»Retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger som led i ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2012« (26), som blev offentliggjort den 5. juni 2012. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommissionen vil anvende principperne i disse retningslinjer fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kommissionen vil anvende disse retningslinjer på alle anmeldte støtteforanstaltninger, som den skal træffe afgørelse om, fra den 1. januar 2021, også selv om projekterne blev anmeldt inden offentliggørelsen af retningslinjerne. Ulovlig støtte vil blive vurderet i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende på den dato, hvor støtten blev ydet, jf. Kommissionens meddelelse om fastsættelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (27). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommissionen vil i 2025 tilpasse disse retningslinjer for at ajourføre effektivitetsbenchmarkene for elforbruget, de geografiske områder og CO2-emissionsfaktorerne. I 2025 vil Kommissionen også vurdere, om der er yderligere data til rådighed, som kan gøre det muligt at forbedre den metode til beregning af de CO2-emissionsfaktorer, som er beskrevet i bilag III, dvs. at der tages hensyn til klimaneutrale teknologiers stadig vigtigere rolle på EU's elmarkeder og til konklusionerne i de vurderinger, som meddeles Kommissionen i henhold til punkt 15(11) ovenfor. Dette kan også betyde, at medlemsstaterne bliver nødt til at tilpasse deres respektive ordninger for at bringe dem i overensstemmelse med de tilpassede retningslinjer. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kommissionen kan beslutte at tage disse retningslinjer op til revision eller at tilpasse dem på et hvilket som helst tidspunkt, hvis det skulle vise sig nødvendigt af konkurrencepolitiske årsager eller af hensyn til EU's øvrige politikker, internationale forpligtelser eller vigtig udvikling på markederne. Medlemsstaterne vil muligvis skulle tilpasse deres respektive ordninger for at bringe dem i overensstemmelse med de tilpassede retningslinjer. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/410 af 14. marts 2018 om ændring af direktiv 2003/87/EF for yderligere at fremme omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer, og afgørelse (EU) 2015/1814 (EUT L 76 af 19.3.2018, s. 3).

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, »Den europæiske grønne pagt«, COM(2019) 640 final.

(4)  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

(5)  Se konklusionerne vedtaget af Det Europæiske Råd på mødet den 12. december 2019.

(6)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa (COM(2020) 103 final).

(7)  Rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (EUT C 249 af 31.7.2014, s. 1).

(8)  Se i denne henseende de forenede sager T-244/93 og T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH mod Kommissionen, ECLI:EU:T:1995:160, og Kommissionens meddelelse »Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte« (EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4).

(9)  Se f.eks. Kommissionens afgørelse SA.34385 — Bulgarien — Tildeling af gratiskvoter for drivhusgasemissioner i overensstemmelse med artikel 10c i direktiv 2003/87/EF til gengæld for investeringer i anlæg til elproduktion og energiinfrastruktur (EUT C 63 af 20.2.2015, s. 1), Kommissionens afgørelse SA.34674 — Polen — tildeling af gratiskvoter til kraftværker i henhold til artikel 10c i direktiv 2003/87/EF (EUT C 24 af 23.1.2015, s. 1).

(10)  For støtte, der ydes for 2023, er det f.eks. det simple gennemsnit af de EUA-priser i december 2023 (sælgers slutpriser), der observeres fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022 på en given CO2-børs i EU.

(11)  Disse retningslinjer betragtes ikke som retsakter og skal derfor ikke indarbejdes i EØS-aftalen af Det Blandede EØS-Udvalg. EFTA-Tilsynsmyndigheden er ansvarlig for at fastsætte de relevante regler, der gælder for EFTA-staterne, herunder metoden til fastsættelse af CO2-faktorerne.

(12)  Prodcom-listen er en europæisk liste over produkter fra udvindingsindustrien og fremstillingsindustrien: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1

(13)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/331 af 19. december 2018 om fastlæggelse af midlertidige EU-regler for harmoniseret gratistildeling af emissionskvoter i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (EUT L 59 af 27.2.2019, s. 8).

(14)  COM(2012) 209 final.

(15)  Kode 12 15 0 i den retlige ramme, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 af 11. marts 2008 om statistik over erhvervsstrukturer (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 13).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1).

(18)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=da.

(19)  C(2003) 4582 (EUT C 297 af 9.12.2003, s. 6).

(20)  Tilskud/rentetilskud, lån/tilbagebetalingspligtige forskud/tilbagebetalingspligtige tilskud, garanti, skattefordel eller skattefritagelse, risikofinansieringsstøtte, andet (angiv nærmere). Hvis støtten ydes via flere støtteinstrumenter, skal støttebeløbet anføres pr. instrument.

(21)  Bruttosubventionsækvivalent. Hvad angår driftsstøtte, kan det årlige støttebeløb pr. støttemodtager anføres.

(22)  Den dato, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler.

(23)  Oplysningerne skal offentliggøres senest seks måneder fra datoen for støttetildelingen. I tilfælde af ulovlig støtte skal medlemsstaterne sikre offentliggørelse af disse oplysninger efterfølgende og senest seks måneder fra datoen for Kommissionens afgørelse. Oplysningerne skal foreligge i et format, som gør det muligt at søge og hente data og let offentliggøre dem på internettet, f.eks. i csv- eller xml-format.

(24)  EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9.

(25)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

(26)  EUT C 158 af 5.6.2012, s. 4.

(27)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

---

BILAG I

Sektorer, der anses for at være udsat for en reel risiko for CO2-lækage som følge af indirekte emissionsomkostninger

| | NACE-kode | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| 1. | 14.11 | Fremstilling af beklædningsartikler af læder |
| 2. | 24.42 | Fremstilling af aluminium |
| 3. | 20.13 | Fremstilling af andre uorganiske kemiske grundstoffer |
| 4. | 24.43 | Fremstilling af bly, zink og tin |
| 5. | 17.11 | Fremstilling af papirmasse |
| 6. | 17.12 | Fremstilling af papir og pap |
| 7. | 24.10 | Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer |
| 8. | 19.20 | Fremstilling af raffinerede mineralolieprodukter |
| 9. | 24.44 | Fremstilling af kobber |
| 10. | 24.45 | Anden fremstilling af ikke-jernholdige metaller |
| 11. | | Følgende delsektorer inden for plastsektoren (20.16): |
| | 20.16.40.15 | Polyetylen i ubearbejdet form |
| 12. | | Alle produktkategorier i sektoren for støbning af jernprodukter (24.51) |
| 13. | | Følgende delsektorer inden for glasfibersektoren (23.14): |
| | 23.14.12.10
  23.14.12.30 | Glasfibermåtter
  Glasfiberduge |
| 14. | | Følgende delsektorer inden for industrigassektoren (20.11): |
| | 20.11.11.50
  20.11.12.90 | Brint
  Uorganiske oxider af ikke-metaller |

NACE-kode

Beskrivelse

1.

14.11

Fremstilling af beklædningsartikler af læder

2.

24.42

Fremstilling af aluminium

3.

20.13

Fremstilling af andre uorganiske kemiske grundstoffer

4.

24.43

Fremstilling af bly, zink og tin

5.

17.11

Fremstilling af papirmasse

6.

17.12

Fremstilling af papir og pap

7.

24.10

Fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer

8.

19.20

Fremstilling af raffinerede mineralolieprodukter

9.

24.44

Fremstilling af kobber

10.

24.45

Anden fremstilling af ikke-jernholdige metaller

11.

Følgende delsektorer inden for plastsektoren (20.16):

20.16.40.15

Polyetylen i ubearbejdet form

12.

Alle produktkategorier i sektoren for støbning af jernprodukter (24.51)

13.

Følgende delsektorer inden for glasfibersektoren (23.14):

23.14.12.10

23.14.12.30

Glasfibermåtter

Glasfiberduge

14.

Følgende delsektorer inden for industrigassektoren (20.11):

20.11.11.50

20.11.12.90

Brint

Uorganiske oxider af ikke-metaller

---

BILAG II

Effektivitetsbenchmark for elforbruget i forbindelse med produkter, der er omfattet af NACE-koderne i bilag I

---

BILAG III

Maksimale regionale CO2-emissionsfaktorer i de forskellige geografiske områder (tCO2/MWh)

| Zoner | | Gældende CO2-emissionsfaktor |
| --- | --- | --- |
| Adriaterhavet | Kroatien, Slovenien | ... |
| Den Iberiske Halvø | Spanien, Portugal | ... |
| Østersøen | Litauen, Letland og Estland | ... |
| Det centrale Vesteuropa | Østrig, Tyskland, Luxembourg | ... |
| Norden | Sverige, Finland. | ... |
| Tjekkiet-Slovakiet | Tjekkiet, Slovakiet | ... |
| Belgien | | ... |
| Bulgarien | | ... |
| Danmark | | ... |
| Irland | | ... |
| Grækenland | | ... |
| Frankrig | | ... |
| Italien | | ... |
| Cypern | | ... |
| Ungarn | | ... |
| Malta | | ... |
| Nederlandene | | ... |
| Polen | | ... |
| Rumænien | | ... |

Zoner

Gældende CO2-emissionsfaktor

Adriaterhavet

Kroatien, Slovenien

...

Den Iberiske Halvø

Spanien, Portugal

...

Østersøen

Litauen, Letland og Estland

...

Det centrale Vesteuropa

Østrig, Tyskland, Luxembourg

...

Norden

Sverige, Finland.

...

Tjekkiet-Slovakiet

Tjekkiet, Slovakiet

...

Belgien

...

Bulgarien

...

Danmark

...

Irland

...

Grækenland

...

Frankrig

...

Italien

...

Cypern

...

Ungarn

...

Malta

...

Nederlandene

...

Polen

...

Rumænien

...

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/20

---

Euroens vekselkurs (1)

24. september 2020

(2020/C 317/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1645 |
| JPY | japanske yen | 122,73 |
| DKK | danske kroner | 7,4425 |
| GBP | pund sterling | 0,91228 |
| SEK | svenske kroner | 10,5793 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0772 |
| ISK | islandske kroner | 161,80 |
| NOK | norske kroner | 11,1023 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,015 |
| HUF | ungarske forint | 364,45 |
| PLN | polske zloty | 4,5293 |
| RON | rumænske leu | 4,8755 |
| TRY | tyrkiske lira | 8,8851 |
| AUD | australske dollar | 1,6539 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5600 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,0250 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7847 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6029 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 367,55 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,8675 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9527 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5530 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 339,41 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8542 |
| PHP | filippinske pesos | 56,547 |
| RUB | russiske rubler | 89,8713 |
| THB | thailandske bath | 36,821 |
| BRL | brasilianske real | 6,4935 |
| MXN | mexicanske pesos | 26,1062 |
| INR | indiske rupee | 86,1145 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1645

JPY

japanske yen

122,73

DKK

danske kroner

7,4425

GBP

pund sterling

0,91228

SEK

svenske kroner

10,5793

CHF

schweiziske franc

1,0772

ISK

islandske kroner

161,80

NOK

norske kroner

11,1023

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,015

HUF

ungarske forint

364,45

PLN

polske zloty

4,5293

RON

rumænske leu

4,8755

TRY

tyrkiske lira

8,8851

AUD

australske dollar

1,6539

CAD

canadiske dollar

1,5600

HKD

hongkongske dollar

9,0250

NZD

newzealandske dollar

1,7847

SGD

singaporeanske dollar

1,6029

KRW

sydkoreanske won

1 367,55

ZAR

sydafrikanske rand

19,8675

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9527

HRK

kroatiske kuna

7,5530

IDR

indonesiske rupiah

17 339,41

MYR

malaysiske ringgit

4,8542

PHP

filippinske pesos

56,547

RUB

russiske rubler

89,8713

THB

thailandske bath

36,821

BRL

brasilianske real

6,4935

MXN

mexicanske pesos

26,1062

INR

indiske rupee

86,1145

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/21

---

Særberetning nr. 19/2020

»Digitalisering af EU's industri: Et ambitiøst initiativ hvis succes afhænger af et vedvarende engagement fra EU, regeringer og virksomheder«

(2020/C 317/06)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 19/2020 »Digitalisering af EU's industri: Et ambitiøst initiativ hvis succes afhænger af et vedvarende engagement fra EU, regeringer og virksomheder« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/22

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9928 — QuattroR/HGM/Burgo)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 317/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | QuattroR SGR S.p.A. (»QuattroR«, Italien), |
| --- | --- |

—

QuattroR SGR S.p.A. (»QuattroR«, Italien),

| — | Holding Gruppo Marchi S.p.A (»HGM«, Italien), |
| --- | --- |

—

Holding Gruppo Marchi S.p.A (»HGM«, Italien),

| — | Burgo Group S.p.A. (»Burgo«, Italien). |
| --- | --- |

—

Burgo Group S.p.A. (»Burgo«, Italien).

QuattroR og HGM erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Burgo.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | QuattroR: et administrationsselskab, der fokuserer på at investere og sætte nyt skub i italienske virksomheder med et solidt marked og et industrielt fundament, der kræver nye ressourcer til vækst eller befinder sig i en midlertidig finansiel ubalance |
| --- | --- |

—

QuattroR: et administrationsselskab, der fokuserer på at investere og sætte nyt skub i italienske virksomheder med et solidt marked og et industrielt fundament, der kræver nye ressourcer til vækst eller befinder sig i en midlertidig finansiel ubalance

| — | HGM: et holdingselskab, der bl.a. kontrollerer Palladio Group S.p.A., der er en virksomhed med base i Italien, der er aktiv inden for fremstilling og salg af karton, brochurer, hæfter og klistermærker og premiumemballage, og som i øjeblikket ejer en aktiemajoritet i Burgo |
| --- | --- |

—

HGM: et holdingselskab, der bl.a. kontrollerer Palladio Group S.p.A., der er en virksomhed med base i Italien, der er aktiv inden for fremstilling og salg af karton, brochurer, hæfter og klistermærker og premiumemballage, og som i øjeblikket ejer en aktiemajoritet i Burgo

| — | Burgo: en producent af papirmasse og papir, der er aktiv inden for fremstilling af i) belagt grafisk papir, primært til blade og avispapir af forskellige typer og kvaliteter (belagt mekanisk og belagt træfrit papir), ii) ikke-belagt grafisk papir, hovedsagelig til bøger og papirvarer (træfrit papir, ikke-belagt), iii) kortfibermasse, hvoraf størstedelen anvendes til intern produktion af grafisk papir, iv) specialpapir, hovedsagelig til emballering og mærkning til slutbrug og v) genbrugsemballeringspap, der anvendes af montører af brune æsker. |
| --- | --- |

—

Burgo: en producent af papirmasse og papir, der er aktiv inden for fremstilling af i) belagt grafisk papir, primært til blade og avispapir af forskellige typer og kvaliteter (belagt mekanisk og belagt træfrit papir), ii) ikke-belagt grafisk papir, hovedsagelig til bøger og papirvarer (træfrit papir, ikke-belagt), iii) kortfibermasse, hvoraf størstedelen anvendes til intern produktion af grafisk papir, iv) specialpapir, hovedsagelig til emballering og mærkning til slutbrug og v) genbrugsemballeringspap, der anvendes af montører af brune æsker.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9928 — QuattroR/HGM/Burgo

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/24

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9962 — Mylan/Aspen's EU Thrombosis Business)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 317/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Mylan Ireland Limited (»Mylan«, Irland) |
| --- | --- |

—

Mylan Ireland Limited (»Mylan«, Irland)

| — | Aspen's EU Thrombosis Business (»målvirksomheden«, Mauritius), der tilhører koncernen Aspen Pharmacare Holdings LTD. |
| --- | --- |

—

Aspen's EU Thrombosis Business (»målvirksomheden«, Mauritius), der tilhører koncernen Aspen Pharmacare Holdings LTD.

Mylan erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele målvirksomheden. Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktiver.

2.

| — | Mylan udvikler, licenserer fremstiller, markedsfører og distribuerer generiske, varemærkede generiske og speciallægemidler ud over håndkøbsmedicin og produkter for personlig sundhedspleje |
| --- | --- |

—

Mylan udvikler, licenserer fremstiller, markedsfører og distribuerer generiske, varemærkede generiske og speciallægemidler ud over håndkøbsmedicin og produkter for personlig sundhedspleje

| — | Målvirksomheden omfatter visse markedsføringsrettigheder og beslægtede intellektuelle ejendomsrettigheder til Aspen's antitrombotiske produkter i EØS, nemlig molekylerne Nadroparin (mærkenavnene Fraxiparine og Fraxinus), Fondaparux (mærkenavn Arixtra), Certoparin (mærkenavn Mono Embolex) og Danaparoid (mærkenavn Orgaran). |
| --- | --- |

—

Målvirksomheden omfatter visse markedsføringsrettigheder og beslægtede intellektuelle ejendomsrettigheder til Aspen's antitrombotiske produkter i EØS, nemlig molekylerne Nadroparin (mærkenavnene Fraxiparine og Fraxinus), Fondaparux (mærkenavn Arixtra), Certoparin (mærkenavn Mono Embolex) og Danaparoid (mærkenavn Orgaran).

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9962 — Mylan/Aspen's EU Thrombosis Business

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/25

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 317/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»STELVIO«/»STILFSER«

EU-nr.: PDO-IT-0255-AM02 — 10.1.2020

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Consorzio del Formaggio Stelvio, via Innsbruck, 43 — 39 100 Bolzano.

Tlf. 0474 570113, fax 0474 570177. Førnævnte sammenslutning opfylder kravene i artikel 13, stk. 1, i ministerielt dekret af 28. november 2017.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☐ | Geografisk område |
| --- | --- |

☐

Geografisk område

| ☐ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☐

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☐ | Tilknytning |
| --- | --- |

☐

Tilknytning

| ☐ | Mærkning |
| --- | --- |

☐

Mærkning

| ☐ | Andet [angiv venligst] |
| --- | --- |

☐

Andet [angiv venligst]

4.   Type ændring

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændringer

Beskrivelse af produktet

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 5 og enhedsdokumentets punkt 3.2 og fastlægger tilføjelsen af særlige tilberedningsmetoder for produktet til udskæring i stykker.

Følgelig tilføjes følgende afsnit i slutningen af artikel 5 i varespecifikationen (det færdige produkts kendetegn) og i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

»For at undgå spild ved forarbejdningen tillades det, at »Stelvio«/»Stilfser« kan fremstilles i en anden form end cylindrisk, dog forudsat at ovennævnte krav om vægt og tykkelse overholdes, men udelukkende med henblik på færdigpakkede produkter (ost i skiver, i tern eller i revet form).«

Ændringen vedrører således produktets form, som ikke ubetinget skal være cylindrisk i tilfælde af ost til udskæring i stykker, idet en sådan ost skal identificeres som sådan fra produktionsstart med henblik på den beskyttede oprindelsesbetegnelse (når osten anbringes i formen) og ikke kan udbydes til salg som sådan (som hel ost) under den BOB, men udelukkende overgår til forbrug efter udskæring og færdigpakning.

Muligheden for at anvende en mere rationel form gør det muligt at skære produktet ud og undgå ethvert spild, der ikke er begrundet i tekniske eller kvalitative kriterier. Dette optimerer udbyttet og forarbejdningskapaciteten efter lagring i overensstemmelse med varespecifikationen. »Stelvio«s/»Stilfser«s tekniske og kvalitative kendetegn forbliver uændrede som følge heraf.

Produktionsmetode

| — | Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 3, punkt 3.3.2, og enhedsdokumentets punkt 3.3. |
| --- | --- |

—

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 3, punkt 3.3.2, og enhedsdokumentets punkt 3.3.

Nedenstående sætning blev tilføjet i slutningen af den del, der vedrører foderet til kvæg som krævet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 af 18. december 2013:

»Foderstoffer, der ikke stammer fra det afgrænsede geografiske område, må i intet tilfælde overstige 50 % tørstof på årsbasis.«

Denne ændring er en præcisering.

Frisk græs og lokalt høstet foder, der udgør den del af rationen svarende til de fibre, der er lette at fordøje, har en afgørende indvirkning på de kemiske, sensoriske og organoleptiske kendetegn ved den mælk, der anvendes i produktionen, og udgør derfor en vigtig del af tørstoffoderrationen.

Foderrationerne til det kvæg, der traditionelt er blevet opdrættet med henblik på fremstilling af mælk i et bjergområde, hvor dyrkningen af korn eller olieafgrøder ikke er udbredt, må nødvendigvis bestå af kraftfoder og dyrefoder, der er produceret uden for det afgrænsede område. Foderrationerne skal suppleres for at sikre deres ernæringsmæssige og fysiologiske kapacitet, men også for at forebygge, at der opstår sundhedsmæssige komplikationer.

Dette foder er hurtigt at optage og udgør den andel energi og protein, der hurtigt kan omsættes til kvægets normale drøvtygningsfunktioner. Da dets rolle er begrænset til den fysiologiske støtte til disse funktioner, har praktisk taget ingen indflydelse på mælkens organoleptiske kendetegn.

Det er tilladt at bruge majsensilage, tørret foder, byg, rug, triticale, hvede, havre og majs i form af selve produkterne, biprodukter eller, for de første fems vedkommende, halm. Det er også muligt at anvende: olieholdige frø og produkterne og biprodukterne heraf, ikkegenetisk modificeret soja, raps, hørfrø, solsikke, herunder afskallede og delvis afskallede frø, tørret roeaffald, mask fra ølfremstilling og tørre æblerester, roer, kartofler, ølgær, melasse, johannesbrød, mælkepulverprodukter, aminosyrer og ædle proteiner, der ikke er afledt af proteolyse, vegetabilske fedtstoffer.

Vi bekræfter, at formålet med den foreslåede ændring er at præcisere punktet om foder og derfor ikke berører produktets tilknytning og kvalitet.

| — | Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 4, punkt 4.2.1, vedrørende råmaterialets fedtindhold og enhedsdokumentets punkt 3.3. |
| --- | --- |

—

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 4, punkt 4.2.1, vedrørende råmaterialets fedtindhold og enhedsdokumentets punkt 3.3.

Nedenstående ordlyd:

»4.2.1.   Fedtreduktionsprocessen

Mælken, som eventuelt er renset ved baktofugering, kan skummes en smule for at regulere fedtindholdet til mellem 3,45 og 3,60 %. Den delvise udskillelse af mælken foretages med en udskiller.«

erstattes af følgende ordlyd:

»4.2.1.   Fedtreduktionsprocessen

Mælken, som eventuelt er renset ved baktofugering, kan skummes en smule for at regulere fedtindholdet til mellem 3,45 og 3,80 %. Den delvise udskillelse af mælken foretages med en udskiller.«

Denne mindre ændring indfører et mere realistisk spænd for fedtindholdet, som faktisk svarer til det, der gælder for fedtindholdet i råmaterialer (mellem 3,45 % og grænsen på 3,80 % i stedet for 3,6 %), i overensstemmelse med de øvrige krav til den modnede ost.

| — | Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 4, punkt 4.2.5, og enhedsdokumentets punkt 3.3 vedrørende den anvendte type osteløbe. |
| --- | --- |

—

Ændringen vedrører varespecifikationens artikel 4, punkt 4.2.5, og enhedsdokumentets punkt 3.3 vedrørende den anvendte type osteløbe.

Nedenstående ordlyd:

»Den mælk, der er ved at blive forarbejdet, eventuelt efter inokulering med mælkeenzymer, tilsættes inden for 85 minutter fra tilsætningen af kalveløbe, idet massen under forarbejdning har en temperatur på ca. 32-33 °C. Det anvendte koagulerende enzym må udelukkende bestå af løbe i flydende eller pulverform. Osteløben skal fremstilles ved hjælp af en traditionel metode. Den har en styrke på ca. 1/15 000 og en gennemsnitlig sammensætning bestående af 75 % chymosin og 25 % pepsin. Den indeholder ikke koaguleringsmidler (f.eks. af mikrobiel oprindelse), den er ikke genetisk modificeret og indeholder ingen genetisk modificerede koagulerende enzymer.«

erstattes af følgende ordlyd:

»Den mælk, der er ved at blive forarbejdet, eventuelt efter inokulering med mælkeenzymer, tilsættes inden for 85 minutter fra tilsætningen af kalveløbe eller anden løbe, navnlig vegetabilsk, idet massen under forarbejdning har en temperatur på ca. 32-33 °C.

Det koagulerende enzym kan anvendes i flydende eller pulverform. Kalveløben skal fremstilles ved hjælp af en traditionel metode. Den har en styrke på ca. 1/15 000 og en gennemsnitlig sammensætning bestående af 75 % chymosin og 25 % pepsin. Den er ikke genetisk modificeret og indeholder ingen genetisk modificerede koagulerende enzymer.«

I henhold til den nuværende varespecifikation er det kun kalveløbe, der er tilladt. Denne bestemmelse synes dog meget restriktiv og udgør en hindring for den teknologiske udvikling, som længe har kendetegnet produktionen i det afgrænsede område, og som hidtil har været udelukket fra den beskyttede oprindelsesbetegnelse, til trods for at denne udvikling resulterede i de ønskede kendetegn og sikrede opfyldelsen af alle de kemiske og organoleptiske kriterier for den modnede ost.

Denne ændring vil også bidrage til at imødekomme forbrugernes stadig mere forskelligartede krav.

ENHEDSDOKUMENT

»STELVIO«/»STILFSER«

»STELVIO«/»STILFSER«

EU-nr.: PDO-IT-0255-AM02 — 10.1.2020

EU-nr.: PDO-IT-0255-AM02 — 10.1.2020

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Stelvio«/»Stilfser«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3 — Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Når osten »Stelvio«/»Stilfser« er afsætningsklar efter mindst 60 dages modning, er den flad og cylinderformet med lige eller lettere konkave sider. Dens dimensioner bør være som følger: Vægten varierer fra 8 til 10 kg, diameteren fra 34 til 38 cm og højden fra 8 til 11 cm. Fedtindholdet i tørstoffet er lig med eller større end 50 %, og vandindholdet overstiger ikke 44 %. Skorpens farve varierer typisk fra gulorange til orangebrun. Ostemassen, der er kompakt og elastisk, er lysegul til strågul med små og mellemstore uregelmæssige huller.

»Stelvio«/»Stilfser«-osten afsættes enten hel eller udskåret og markedsføres med et identifikationsmærke for oprindelsesbetegnelsen.

For at undgå spild ved forarbejdningen tillades det, at »Stelvio«/»Stilfser« kan fremstilles i en anden form end cylindrisk, dog forudsat at ovennævnte krav om vægt og tykkelse overholdes, men udelukkende med henblik på færdigpakkede produkter (i skiver, i kuber eller i revet form).

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Kvægets foderration består af frisk græs i sæterdriftsfasen, medens kvæg, der opdrættes i stald, hovedsagelig fodres med hø og ensilage fra græs høstet i det afgrænsede område op til 15 kg pr. dyr.

Frisk græs og lokalt høstet foder, der udgør den del af rationen svarende til de fibre, der er lette at fordøje, har en afgørende indvirkning på de kemiske, sensoriske og organoleptiske kendetegn ved den mælk, der anvendes i produktionen, og udgør derfor en vigtig del (mindst 50 %) af tørstoffoderrationen.

Foderrationerne til det kvæg, der traditionelt er blevet opdrættet med henblik på fremstilling af mælk i et bjergområde, hvor dyrkningen af korn eller olieafgrøder ikke er udbredt, må nødvendigvis bestå af kraftfoder og dyrefoder, der er produceret uden for det afgrænsede område. Foderrationerne skal suppleres for at sikre deres ernæringsmæssige og fysiologiske kapacitet, men også for at forebygge, at der opstår sundhedsmæssige komplikationer.

Dette foder er hurtigt at optage og udgør den andel energi og protein, der hurtigt kan omsættes til kvægets normale drøvtygningsfunktioner. Da dets rolle er begrænset til den fysiologiske støtte til disse funktioner, har praktisk taget ingen indflydelse på mælkens organoleptiske kendetegn.

Det er tilladt at bruge majsensilage, tørret foder, byg, rug, triticale, hvede, havre og majs i form af selve produkterne, biprodukter eller, for de første fems vedkommende, halm. Det er også muligt at anvende: olieholdige frø og produkterne og biprodukterne heraf, ikkegenetisk modificeret soja, raps, hørfrø, solsikke, herunder afskallede og delvis afskallede frø, tørret roeaffald, mask fra ølfremstilling og tørre æblerester, roer, kartofler, ølgær, melasse, johannesbrød, mælkepulverprodukter, aminosyrer og ædle proteiner, der ikke er afledt af proteolyse, vegetabilske fedtstoffer.

Foderstoffer, der ikke stammer fra det afgrænsede geografiske område, må i intet tilfælde overstige 50 % tørstof på årsbasis.

Osten »Stelvio«/»Stilfser« fremstilles af komælk indsamlet i det afgrænsede geografiske område fra kvæg, der hovedsagelig fodres med foder høstet i dette område med et proteinindhold på over 3,10 %. Mælken kan skummes en smule for at regulere fedtindholdet til mellem 3,45 og 3,80 %.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle de operationer, der er beskrevet i varespecifikationen og i dette dokument, skal finde sted i det geografiske område, der er angivet under punkt 4 nedenfor, lige fra opdræt af kvæg til malkning, indsamling og forarbejdning af mælken og fremstilling og modning af osten.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Den hele ost skæres op i stykker, når den har fået det bestemte identifikationsmærke for oprindelsesbetegnelsen. Emballering af stykker af »Stelvio«/»Stilfser«-osten er også tilladt uden for det afgrænsede geografiske område. »Stelvio«/»Stilfser« i stykker kan markedsføres med identifikationsmærket for oprindelsesbetegnelsen eller med påklistret etikette på emballagen og/eller fortrykt film med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

En hel »Stelvio«/»Stilfser« markedsføres med et identifikationsmærke for oprindelsesbetegnelsen, der først påsættes efter 60 dages modning; den pågældende mærkning angiver produktionsparti og -dato samt producentkode. Produktet markedsføres forsynet med det pågældende mærke for beskyttet oprindelsesbetegnelse. Identifikationsmærket for oprindelsesbetegnelsen består af »Stilfser-Stelvio« skrevet med røde bogstaver.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det afgrænsede geografiske område for osten »Stelvio«/»Stilfser«, hvor aktiviteter i forbindelse med opdræt og malkning af kvæg, indsamling og forarbejdning af mælken og fremstilling og modning af osten skal foregå, består af følgende distrikter i den selvstyrende provins Bolzano: Val Venosta, Burgraviato, Salto-Sciliar, Val Pusteria, Val d'Isarco og hele Bolzano kommune. Disse distrikter omfatter 84 kommuner.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Stelvios«/»Stilfser«-osten, der traditionelt fremstilles i det i punkt 4 afgrænsede område, har i tidernes løb opnået de særlige kendetegn, der skyldes det alpine miljø bestående af »Stelvio«/»Stilfser«-bjergområdet, som er ostefremstillingens centrum og således gav osten dens navn. Alto Adige-bjergområdets klima og jordbundsforhold indvirker på kvaliteten af kvægets primære foder og på den ost, der fremstilles i området af komælken.

I historiske skrifter beskrives de græsarter (marbl og madaun), der bedst tilpassede sig de alpine forhold og gav mælken en bedre kvalitet. De særlige miljømæssige og klimatiske forhold i det afgrænsede geografiske område er knyttet til den bjergrige karakter af området, hvor der altid har ligget mange kvægbedrifter (masi) mellem 500 og 2 000 m over havoverfladen. Disse forhold interagerer med det lokale mikroklima under modningen. Disse særlige, enestående miljøfaktorer og udviklingen af den traditionelle fremstillingsmetode gennem tiden medvirker til at give osten med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Stelvio«/»Stilfser« særlige kendetegn, der gør den til et unikt, enestående produkt med et helt tydeligt lokalt islæt.

marbl

madaun

masi

Ud over de kendetegn, der er nævnt under punkt 3.2, har produktet en række særlige unikke kendetegn, der kan sammenfattes som følger:

| — | skorpens farve: varierer typisk fra gulorange til orangebrun |
| --- | --- |

—

skorpens farve: varierer typisk fra gulorange til orangebrun

| — | smag: aromatisk og markant, til tider skarp |
| --- | --- |

—

smag: aromatisk og markant, til tider skarp

| — | fedtindhold i tørstof: 50 % eller derover. |
| --- | --- |

—

fedtindhold i tørstof: 50 % eller derover.

Kvægets foderration består af frisk græs i sæterdriftsfasen, medens kvæg, der opdrættes i stald, hovedsagelig fodres med hø og ensilage fra græs høstet i det afgrænsede geografiske område. Der anvendes desuden kun komælk, der er produceret i det pågældende område. Områdets bjergrige karakter og de særlige jordbundsforhold samt de særlige alpinske græsarters kendetegn og den lokale mikroflora med dens forskellige bakteriestammer, der anvendes under forarbejdningen, tilfører ostens modningsproces en række unikke kendetegn, der er med til at give osten en helt særlig smag. Disse faktorer spiller en afgørende rolle for skorpens farve og er også med til at give produktet dets helt særlige smag og aroma. Kvægenes fodergrundlag bidrager desuden til det meget høje fedtindhold i forhold til tørstoffet.

Ovennævnte faktorer kan spores over tid i kilder, der går tilbage til den sene middelalder, og de er blevet forstærket gennem skik og brug og traditionelle lokale institutioner, herunder masi-bedrifter, som illustreret af en beskrivelse af produktet og fremstillingsprocessen på en ostefabrik i Stilf (Stelvio) i 1914. Alt dette havde stor økonomisk betydning for hele det geografiske område. Disse faktorer gøres obligatoriske i varespecifikationen, idet der stilles krav til både kvægavlere og forarbejdningsvirksomheder, hvis opfyldelse skal dokumenteres ved hjælp af særlige registreringer, identifikationssystemer for den enkelte operatør i området og opbevaring af særlig dokumentation vedrørende forarbejdning, fremstilling og tildeling af betegnelsen.

masi

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

Ordlyden i varespecifikationen kan i sin helhed ses på dette websted: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Prodotti DOP IGP« (øverst til højre på skærmen), herefter på »Prodotti DOP, IGP STG« (til venstre på skærmen), og endelig på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 25.9.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 317/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 317/31

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 317/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Český modrý mák«

EU-nr.: PGI-CZ-02236 — 3.11.2016

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Český modrý mák«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tjekkiet

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.8: Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák« skal bruges om frøene fra den enårige opiumvalmue (Papaver somniferum L.), der opfylder kravene til anvendelse som fødevare, jf. kvalitetsspecifikationerne i dette dokument.

Produktet omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák« er beregnet til anvendelse som fødevare og skal ved overgang til slutbrugerens frie forbrug have følgende egenskaber:

Fysiske og organoleptiske egenskaber.

Udseende: nyreformet frø, ca. 1 mm langt, hullet på overfladen med sekskantede fordybninger, som afgrænses af let udstikkende lameller, sundt, ubeskadiget, modent, egnet til opbevaring.

Farve: lys, himmelblå eller blågrøn.

Smag: sød med en let bitterhed.

Aroma: karakteristisk, typisk for »Český modrý mák«, delikat og behagelig.

Konsistens: fritflydende uden klumper.

Kemiske og ernæringsmæssige oplysninger:

Gennemsnitlig ernæringsværdi pr. 100 gram birkes med betegnelsen »Český modrý mák« (udsnit):

calcium 1 402 mg

kobber 2,20 mg

fedtstoffer 45,80 g

zink 10 mg

nicotinsyre 0,99 mg

magnesium 333 mg

jern 9,50 mg

vitamin E 4 mg

natrium 21 mg

thiamin 0,86 mg

mangan 2 mg

fosfor 854 mg

vitamin B6 0,55 mg

kalium 705 mg

riboflavin 0,17 mg.

Det overordnede indhold af morfin, tebain og kodein må ikke overskride 25 mg/kg på frøets overflade og 0,8 % af kapslens tørstof. Produktet, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák« må ikke forveksles med tekniske valmuefrø, der produceres som råvare til farmaceutisk brug.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Dyrkning, høst og tørring

Produktet dyrkes i egnet jord i det afgrænsede område. Såning foretages inden den 20. april.

Høsten af frøene kan foregå mekanisk (som regel inden for konventionelt landbrug) eller manuelt (hvilket navnlig er tilfældet inden for økologisk landbrug).

Blandingen af valmuestrå og -frø skal tørre fuldstændigt i rum med aktiv ventilation.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Produktet må ikke blandes med produkter, som ikke opfylder specifikationskravene.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Grænserne for det geografiske område er som følger:

| — | i sydvest: Chebská pánev, Český les, Šumava, Blanský les og udløberne af bjergene Novohradské hory |
| --- | --- |

—

i sydvest: Chebská pánev, Český les, Šumava, Blanský les og udløberne af bjergene Novohradské hory

| — | i syd: Třeboňská pánev, den sydlige del af Českomoravská vrchovina samt floden Dyje og floden Morava hinsides Hodonín |
| --- | --- |

—

i syd: Třeboňská pánev, den sydlige del af Českomoravská vrchovina samt floden Dyje og floden Morava hinsides Hodonín

| — | i sydøst: den vestlige og nordlige del af det fredede landskab Bílé Karpaty |
| --- | --- |

—

i sydøst: den vestlige og nordlige del af det fredede landskab Bílé Karpaty

| — | i øst: den vestlige, nordlige og sydøstlige del af det fredede landskab Beskydy |
| --- | --- |

—

i øst: den vestlige, nordlige og sydøstlige del af det fredede landskab Beskydy

| — | i vest er området afgrænset af floden Ohře |
| --- | --- |

—

i vest er området afgrænset af floden Ohře

| — | den nordvestlige grænse markeres af Mostecká pánev og floden Elben til Děčín |
| --- | --- |

—

den nordvestlige grænse markeres af Mostecká pánev og floden Elben til Děčín

| — | den nordlige grænse markeres af floderne Ploučnice og Kamenice, af bjergene Lužické hory og videre af området Liberecká pánev, Krkonoš' sydlige skråninger, bjergene Broumovské hory og Orlické horys sydlige skråninger |
| --- | --- |

—

den nordlige grænse markeres af floderne Ploučnice og Kamenice, af bjergene Lužické hory og videre af området Liberecká pánev, Krkonoš' sydlige skråninger, bjergene Broumovské hory og Orlické horys sydlige skråninger

i nordøst: udløberne af bjergene Kralický Sněžník, Rychlebské hory og Zlatohorská vrchovina, floden Opavice til dens sammenløb med floden Opava, floden Opava til dens sammenløb med floden Oder, floden Oder til dens sammenløb med floden Olše, floden Olše til dens sammenløb med floden Lomná og floden Lomná til det fredede landskab Beskydy.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om registrering af betegnelsen »Český modrý mák« er baseret på frøenes smags- og ernæringsmæssige egenskaber, der adskiller sig fra andre birkes på markedet, og som kan tilskrives dyrkningen i det geografiske område.

Det produkt, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, har en karakteristisk aroma og smag, eftersom frøene fra andre opiumvalmuer, navnlig den lyse variant, har en fad eller slet ingen smag og duft, og de på grund af den meget tynde frøskal har et meget lavt indhold af fiber samt lignin og andre ledsagende stoffer, der har betydning for smagen. »Český modrý mák« er således et produkt med karakteristiske smagsegenskaber, der adskiller det fra andre birkes. Frøene indeholder 40-60 % meget kostbare olier (primært linolsyre såvel som oliesyre, palmitinsyre, stearinsyre og linolensyre).

De enestående karakteristika ved det produkt, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, er knyttet til en kombination af specifikke jordbundstyper og klimaregioner i det pågældende geografiske område, hvor der er en mere end 150 år lang tradition for at dyrke valmuer under disse forhold. Den beskyttede geografiske betegnelse omfatter alle områder med den fastsatte jordbundstype i en højde på op til 700 meter over havets overflade. De regioner, der er en del af det afgrænsede geografiske område, omfatter klimaregioner, som ligger i en højde på op til 700 meter. De bedste produktionsforhold findes i let bakkede til flade områder med en højde på mellem 300 og 700 meter, hvor der i øvrigt dyrkes roer og byg eller kartofler, og områder, hvor der dyrkes hvede og byg (Vrbenský, 1960). De klimaregioner, der optræder på kortet over Tjekkiets klimaregioner, svarer grundlæggende til jordbundstyperne.

a)   Angivne jordbundstyper

pararendzina, leptosol, sandholdig regosol, fluvisol, vertisol, chernozem (sortjord), chernitza, sierozem (gråjord), hnedozem (brunjord), luvisol, modal cambisol, sur cambisol, dystrisk cambisol, eutrofisk cambisol, pelozem (lerholdig cambisol), pseudogley (stagnosol), gley, organosol, anthrosol.

b)   Klimaregioner

varm, tør varm, moderat tør varm, moderat fugtig moderat varm, tør moderat varm, moderat fugtig moderat varm til varm, betydelig fugtig moderat varm, fugtig.

Kvaliteten af »Český modrý mák« er i væsentlig grad bestemt af klimaforholdene, navnlig temperaturerne og regnmængderne i løbet af året, som adskiller sig betydeligt fra andre områder. Det er særlig vigtigt set i kombination med jordbundstyperne i det indkredsede område. Den primære forskel mellem klimaet i de fastsatte klimaregioner og områder med kystklima ses om vinteren (fugtighedsreserverne ved forårets start er højere og mere egnede til plantning). Den kendsgerning, at der er mindre fugt om sommeren, påvirker desuden ikke valmueproduktionen negativt, fordi valmuer ikke kan tåle fugt, når de modnes. Vandmangel er en betydeligt negativ begrænsende faktor for produktionen af valmuer. »Český modrý mák« kræver strukturelle jordbundstyper med god vandforvaltning. Forholdene i de angivne jordbundstyper er ideelle, fordi de gør det muligt at så afgrøderne i kold jord, der bevarer resten af vinterens fugt, kondensationen fra jorden og luftfugtigheden. Det solrige og varme vejr i klimaregionerne er ideelt til dyrkning af valmuer, som er langdagsplanter. Det solrige vejr er også gavnligt, når kapslerne blomster og modnes, fordi det fremmer processen. Varmekravene ændrer sig i løbet af plantevæksten. De kan kun imødekommes i Tjekkiets klimaregioner, da overdrevent varmt klima har en negativ indvirkning på dannelsen af fedtstoffer, og det — grundet den negative sammenhæng mellem fedt- og proteinindhold — kan føre til en forøgelse af proteiner, som er udgangsstof for morfin.

Det produkt, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, er en olieholdig valmue karakteriseret ved et lavt alkaloidindhold og betydeligt lavere niveauer af morfin og tebain, som er en typisk egenskab, der også kommer til udtryk i smag og aroma. Langsigtede analyser foretaget i Tjekkiet og i udenlandske laboratorier har bekræftet, at morfinindholdet i det produkt, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, ligger under den i tjekkisk lovgivning fastsatte grænseværdi. Produktet er ligeledes kendetegnet ved et meget lavt indhold af andre alkaloider. Andre birkes skal forarbejdes, før de anvendes som fødevare, fordi bl.a. deres morfinindhold er mere end 10 gange højere. Imidlertid forringes kvalitets- og smagsegenskaberne ved disse valmuesorter under en sådan behandling (vask af frøene, varmebehandling m.m.). Med andre ord er de positive smagsegenskaber ved det produkt, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, et naturligt resultat af det geografiske område, produktet stammer fra, og der er ikke brug for forarbejdning.

Det produkt, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, har gavnlig ernæringsmæssige egenskaber og indeholder en betydelig mængde diætetiske ingredienser. Det har et særligt høj indhold af calcium (600 gange højere end hvedemel og ni gange højere end valnøddekerner), et højt indhold af vitamin E, pantothensyre, niacin og thiamin samt et højt mineralindhold (kobber, zink, magnesium, jern).

Den højere breddegrad og den gunstige højde over havet har desuden en positiv indvirkning på dannelsen af et højere indhold af umættede fedtsyrer med lavere viskositet og mindre tilbøjelighed til at oxidere. De indvirker også positivt på de mere gavnlige næringsværdier. Det fremgår af ekspertundersøgelser og resultater af eksperimenter med påvisning af fedtsyrer og esteres adfærd (Steinbach M, Lazarovici M, Ille C og andre, Rev Tomaine Med Ing1, 451, 1964; Vereschagin AG, Biochimija 27, 1866, 1962). Det produkt, der dyrkes i disse klimaregioner, indeholder en betydelig mængde linolensyre og linolsyre. Det bekræfter nok engang de særlige egenskaber ved det produkt, som er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Český modrý mák«, og som kan tilskrives den geografiske oprindelse (Zehnálek P., »Mák — stále nedoceněný«, 4, »Výživa a potraviny« 5/2016).

»Český modrý mák« er takket være sine kvalitetsegenskaber højt skattet i en række lande, hvilket også afspejles i den kendsgerning, at mere end 85 % af frøene eksporteres. Det er en populær levnedsmiddelingrediens, navnlig i lande, hvor birkes bruges som fyld i bagværk.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://isdv.upv.cz/webapp/resdb.print_detail.det?pspis=OP/263

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---