# Jurnalul Oficial C 324/1 oc

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 324 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 631 octombrie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 324

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 631 octombrie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020 |
| 2020/C 324/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Cadrul financiar multianual revizuit și Planul de investiții pentru o Europă durabilă | 1 |
| 2020/C 324/02 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025: Europa – mai aproape de cetățeni, prin intermediul satelor, orașelor și regiunilor sale | 8 |
| 2020/C 324/03 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 | 16 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020 |
| 2020/C 324/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS): perspectiva locală și regională | 21 |
| 2020/C 324/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Verificarea adecvării Directivei-cadru privind apa, a Directivei privind apele subterane, a Directivei privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei și a Directivei privind inundațiile | 28 |
| 2020/C 324/06 | Aviz prospectiv al Comitetului European al Regiunilor pe tema Viitorul politicii UE în domeniul aerului curat, în contextul obiectivului de reducere a poluării la zero | 35 |
| 2020/C 324/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Către o foaie de parcurs pentru hidrogen curat — Contribuția autorităților locale și regionale la o Europă neutră din punct de vedere climatic | 41 |
| 2020/C 324/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial | 48 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

2020/C 324/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Cadrul financiar multianual revizuit și Planul de investiții pentru o Europă durabilă

1

2020/C 324/02

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025: Europa – mai aproape de cetățeni, prin intermediul satelor, orașelor și regiunilor sale

8

2020/C 324/03

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2021

16

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

2020/C 324/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS): perspectiva locală și regională

21

2020/C 324/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Verificarea adecvării Directivei-cadru privind apa, a Directivei privind apele subterane, a Directivei privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei și a Directivei privind inundațiile

28

2020/C 324/06

Aviz prospectiv al Comitetului European al Regiunilor pe tema Viitorul politicii UE în domeniul aerului curat, în contextul obiectivului de reducere a poluării la zero

35

2020/C 324/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Către o foaie de parcurs pentru hidrogen curat — Contribuția autorităților locale și regionale la o Europă neutră din punct de vedere climatic

41

2020/C 324/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial

48

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020 |
| 2020/C 324/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Pachetul privind serviciile: o perspectivă actualizată a autorităților locale și regionale din Europa | 53 |
| 2020/C 324/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Legea europeană a climei: instituirea cadrului pentru realizarea neutralității climatice | 58 |
| 2020/C 324/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul pentru o tranziție justă | 74 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

2020/C 324/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Pachetul privind serviciile: o perspectivă actualizată a autorităților locale și regionale din Europa

53

2020/C 324/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Legea europeană a climei: instituirea cadrului pentru realizarea neutralității climatice

58

2020/C 324/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul pentru o tranziție justă

74

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Cadrul financiar multianual revizuit și Planul de investiții pentru o Europă durabilă

(2020/C 324/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Cadrul financiar multianual revizuit și Instrumentul de redresare al Uniunii Europene

| 1. | salută propunerea Comisiei privind următorul cadru financiar multianual (CFM) în valoare de 1 100 miliarde EUR și Instrumentul de redresare al Uniunii Europene („Next Generation EU”) în valoare de 750 de miliarde EUR, care pot deschide calea către o Uniune mai puternică, mai durabilă, mai rezilientă și bazată pe o mai mare coeziune. Propunerea oferă un prim răspuns pentru a face față impactului iminent al crizei provocate de COVID-19 și pentru realizarea obiectivelor pe termen lung ale Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru a aborda preocupările statelor membre cele mai afectate de criză și preocupările statelor membre ale căror regiuni sunt încă în urmă, încercând totodată să ajungă la un echilibru între necesitatea acordării de subvenții și efectul de levier al instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este, totuși, preocupat de faptul că propunerea revizuită privind CFM, în valoare de 1 100 miliarde EUR, este inferioară propunerii Comisiei din 2018 cu 34,6 miliarde EUR, fiind chiar și mai scăzută în raport cu pozițiile prezentate de CoR și de Parlamentul European, reducând astfel capacitatea UE de a aborda obiectivele pe termen lung ale UE. CoR și Parlamentul European trebuie să fie implicate în mod corespunzător și să aibă un cuvânt mai greu de spus, tocmai în acest context; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că creșterea marjei de manevră pentru bugetul UE, prin majorarea temporară a plafonului resurselor proprii cu 0,6 % din VNB-ul UE, oferă Uniunii un buget mai adecvat pentru sprijinirea redresării economice a UE și pentru reflectarea obiectivelor ambițioase enunțate în agenda strategică a UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia notă de propunerile anunțate de Comisie privind posibile noi resurse proprii, legate de obiectivele planului de redresare economică; subliniază, totuși, că, la doi ani de la prima sa propunere privind un CFM post-2020, Comisia încă nu a prezentat propuneri legislative pentru resurse proprii reale; își reiterează, în acest sens, solicitarea adresată Comisiei de a prezenta de urgență propuneri legislative concrete în această privință, cum ar fi taxa pe ambalajele din plastic și comercializarea certificatelor de emisii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează faptul că atât CFM, cât și planul de redresare trebuie să se concentreze pe coeziune ca valoare fundamentală a Uniunii Europene, pentru a aborda provocări majore, precum redresarea economică după criza provocată de COVID-19, Pactul verde european, obiectivele de dezvoltare durabilă, Pilonul european al drepturilor sociale, precum și stimularea competitivității, depășirea disparităților și transformarea digitală, asigurându-se că nicio persoană și niciun loc nu sunt lăsate în urmă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru o treime din cheltuielile publice și două treimi din investițiile publice; ele pun în aplicare 70 % din întreaga legislație a UE, 70 % din măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și 90 % din politicile de adaptare la schimbările climatice; prin urmare, se impune luarea unei decizii fundamentale cu privire la necesitatea de a implica toate autoritățile locale și regionale în procesele de elaborare, consultare, punere în aplicare și gestionare a fondurilor, precum și de a impune obligația ca statele membre să permită tuturor autorităților locale să beneficieze de fondurile pentru investiții, cum ar fi investițiile teritoriale integrate, și să recurgă la acestea; |
| --- | --- |

7.

Coeziunea în centrul redresării economice

| 8. | subliniază faptul că impactul asimetric al pandemiei de COVID-19 asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE și a regiunilor sale necesită un răspuns politic adecvat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută propunerea Comisiei Europene de a garanta rolul politicii de coeziune ca politică puternică de investiții pe termen lung a UE, precum și investițiile suplimentare prin noua inițiativă de susținere complementară a coeziunii numită REACT-EU, și apreciază abordarea de a asigura un sprijin proporțional cu efectele crizei. Astfel, continuitatea este esențială pentru autoritățile locale și regionale, pe măsură ce trec la etapele de redresare și oferă sprijin persoanelor și teritoriilor care au cea mai mare nevoie de el. În ansamblu, aceste propuneri oferă un răspuns imediat și eficient la pandemia de COVID-19, cu consecințele sale sociale și economice; subliniază, totuși, că flexibilitatea acestui nou program nu ar trebui să fie gestionată la nivel central și că ar trebui să fie pusă în aplicare în conformitate cu principiul gestiunii partajate, respectând prerogativele autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o mai mare claritate în ceea ce privește interacțiunea dintre diferitele mecanisme noi, cum ar fi REACT-EU, Fondul pentru o tranziție justă și Mecanismul de redresare și reziliență, cu scopul de a evita o și mai mare complexitate și impunerea unor restricții naționale mai dure de către statele membre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că propunerea de extindere a programelor operaționale actuale ar permite realizarea rapidă a investițiilor esențiale. Solicită o aprobare rapidă a propunerilor care vizează creșterea flexibilității și extinderea domeniului de aplicare pentru a sprijini, printre altele, serviciile de sănătate, turismul, agricultura, educația, sectoarele culturale și IMM-urile, ajutând astfel orașele și regiunile să investească fonduri acolo unde este cea mai mare nevoie de ele, în conformitate cu principiile politicii de coeziune; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la caracterul temporar al unora dintre aceste măsuri de consolidare, în special în ceea ce privește politica de coeziune și dezvoltarea rurală, întrucât acesta nu corespunde necesităților de dezvoltare pe termen lung și reducerilor inițiale operate de Comisie în propunerile din 2018; prin urmare, salută propunerea Comisiei de a revizui alocările naționale pentru politica de coeziune în 2024, pentru a suplimenta, eventual, cu încă 10 miliarde EUR, pachetul pentru politica de coeziune, fără ca niciun stat membru să piardă părți din alocările care îi revin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă că decizia de a separa FEADR de Regulamentul privind dispozițiile comune nu a fost anulată de Comisie, ceea ce riscă să împiedice dezvoltarea integrată (atât de necesară) a zonelor urbane și rurale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă direcționarea cotei din resursele financiare către măsuri la nivelul statelor membre, în loc să fie direcționată către nivelul local și regional, în condițiile în care multe dintre competențele privind asistența medicală, măsurile sociale și reziliența țin de nivelul local și/sau regional și, prin urmare, subliniază necesitatea de a respecta principiile parteneriatului, descentralizării și guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește importanța cooperării teritoriale europene pentru a ajuta populația, comunitățile și întreprinderile să coopereze la nivel transfrontalier, să depășească efectele negative ale crizei și să accelereze redresarea economică. Colaborarea va fi indispensabilă pentru redresare și, în acest sens, noul instrument de investiții regionale pentru inovare va fi esențial pentru a sprijini dezvoltarea lanțurilor valorice industriale și inovatoare europene, în conformitate cu strategiile de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută faptul că în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei s-a realizat o evaluare corespunzătoare a impactului teritorial, vizând identificarea efectelor asimetrice la nivel regional; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută păstrarea legăturii puternice cu obiectivele strategice de politică ale UE (Pactul verde, digitalizarea) și prezentarea acestora de către Comisie ca instrumente pentru o redresare economică europeană; regretă, însă, că Pilonul european al drepturilor sociale nu se află în centrul strategiei de redresare a UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că este important ca o redresare, în conformitate cu o politică de coeziune puternică, să fie realizată într-un mod care să ilustreze principiile subsidiarității active; |
| --- | --- |

18.

Planul de redresare și semestrul european

| 19. | salută propunerea ambițioasă a Comisiei privind un Mecanism de redresare și reziliență care va permite acordarea unui sprijin financiar pe scară largă pentru investițiile și reformele necesare; reamintește că autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru mai mult de jumătate din investițiile publice și, prin urmare, trebuie să poată primi sprijin adecvat prin intermediul acestei inițiative; subliniază, în acest sens, riscul ca punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și de reziliență prin intermediul unor programe naționale să nu permită o informare și o comunicare adecvate cu privire la intervenția UE în favoarea cetățenilor săi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Comisiei Europene să asigure coerența planurilor de redresare, să evite suprapunerile de investiții și excesul de birocrație sau de sarcini administrative, pentru a fi eficiente și pentru a atinge obiectivul comun de a depăși criza climatică, economică și socială cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază faptul că legătura puternică dintre Mecanismul de redresare și reziliență și semestrul european accentuează necesitatea urgentă a unei reforme profunde a semestrului european și a guvernanței economice a UE în vederea unui proces transparent, incluziv și democratic. În lipsa unei reforme a semestrului european, Mecanismul de redresare și reziliență riscă să conducă la o centralizare suplimentară, la o abordare descendentă a planurilor de redresare și la revenirea la politici care nu țin seama de coeziunea economică, socială și teritorială între statele membre și în interiorul acestora și care împiedică investițiile publice necesare de urgență pentru redresarea durabilă a UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră, prin urmare, că semestrul european ar trebui să includă principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri și o dimensiune teritorială, dacă se dorește a deveni un mecanism de implementare legitim și eficient. Punerea în aplicare a propunerii CoR privind un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale în componenta națională a semestrului, și a Comitetului European al Regiunilor în componenta europeană a acestuia este, prin urmare, mai urgentă ca niciodată; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină ambiția Comisiei de a consolida redresarea UE, precum și reziliența și autonomia strategică a acesteia printr-o actualizare a InvestEU și prin crearea Mecanismului de investiții strategice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută propunerea privind un nou Instrument de sprijin pentru solvabilitate, care va relansa economia UE prin stimularea investițiilor private și va pregăti întreprinderile din întreaga economie pentru un viitor neutru din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și bazat pe tehnologiile digitale. Acesta trebuie să fie pus în aplicare rapid, iar liniile directoare care să alinieze clar investițiile cu prioritățile UE ar fi binevenite pentru a îndeplini obiectivul de a ajuta întreprinderile viabile să supraviețuiască crizei actuale; subliniază că acest sprijin trebuie să fie acordat în funcție de criterii transparente, luând în considerare nu numai impactul specific asupra sectorului și regiunii, ci și sprijinul financiar public primit din alte surse; |
| --- | --- |

24.

O Uniune mai rezilientă și mai ecologică

| 25. | salută creșterea substanțială a pachetului pentru Fondul pentru o tranziție justă (FTJ), destinat regiunilor care se confruntă cu provocări majore în tranziția energetică, ridicând valoarea totală a FTJ la 40 miliarde EUR; solicită, însă, să se țină seama de regiunile care, anticipând adoptarea de măsuri de reglementare eficace pentru protecția climei, au realizat investiții foarte timpurii și foarte ample în energiile din surse regenerabile și în tehnologiile aferente și vor continua să facă acest lucru; atrage atenția asupra contextului special al regiunilor dependente de combustibilii fosili și cu sisteme energetice izolate, cum este cazul insulelor și al regiunilor ultraperiferice; se declară, cu toate acestea, profund îngrijorat de faptul că resursele financiare necesare pentru decarbonizarea economiei UE depășesc cu mult ceea ce a fost propus de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută Programul EU4Health de sine stătător, dotat cu resurse suplimentare în valoare de 7,7 miliarde EUR, aducându-i valoarea totală la 9,4 miliarde EUR ca parte a celui de-al treilea pilon al Planului de redresare pentru Europa, în conformitate cu solicitările politice recent formulate de CoR; insistă asupra faptului că instrumentul trebuie să fie menținut cu titlu permanent, ca un angajament constant al bugetului UE în favoarea sănătății, și nu doar ca instrument temporar în CFM pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită o și mai mare consolidare a aspectelor regionale și locale în cadrul măsurilor legate de sănătate, în special în ceea ce privește asistența medicală transfrontalieră și cea din regiunile ultraperiferice și constată că, din cauza caracterului descentralizat al sistemelor de sănătate în unele cazuri, statele membre și Comisia Europeană trebuie să implice guvernele regionale mai îndeaproape în răspunsul în situații de urgență privind sănătatea și să le urmeze sfaturile cu privire la alocarea fondurilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută majorarea cu 2 miliarde EUR a rezervei rescEU pentru a dezvolta o capacitate permanentă de gestionare a tuturor tipurilor de crize, în special prin crearea infrastructurii de intervenție de urgență, a capacității de transport și a echipelor de sprijin de urgență. Insistă asupra faptului că un instrument temporar unic nu va fi suficient și că este nevoie de un angajament pe termen lung și de un buget consolidat; salută angajamentul Comisiei, în perspectiva pregătirii pentru crizele viitoare, de a învăța lecții din actuala pandemie și de a consolida programele, inclusiv rescEU și Orizont Europa, dar fără a se limita la acestea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este de acord cu necesitatea de a dezvolta și mai mult capacitățile UE de intervenție în caz de urgențe și de dezastre și susține propunerea Comisiei de a consolida instrumentele sale pentru situații de urgență, cum ar fi Fondul de solidaritate al Uniunii Europene și rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență și de a le face mai flexibile. Subliniază, totuși, că instrumentele și măsurile propuse trebuie să țină cont, de asemenea, de nevoile și circumstanțele existente la nivel local și regional, în special în zone deosebit de vulnerabile, cum ar fi regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește valoarea adăugată a teritoriilor rurale pentru succesul proiectului european și în special în confruntarea cu situații extreme. Regiunile și autoritățile locale dezvoltă soluții inovatoare și răspund nevoilor esențiale europene de siguranță alimentară, inclusiv în ce privește restul populației europene. Actuala situație de urgență necesită modificări ale paradigmei sociale, economice și teritoriale pentru eliminarea decalajului dintre zonele urbane și rurale, o interconectare mai bună și favorizarea cooperării dintre ele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă propunerea Comisiei de a reduce bugetul FEADR comparativ cu perioada de programare anterioară, ceea ce contravine obiectivului de coeziune teritorială al UE. Salută sprijinul suplimentar în valoare de 15 miliarde EUR prevăzut pentru dezvoltarea rurală; subliniază, totuși, că această mică creștere nu compensează reducerea bugetară de 28 % propusă de Comisie în 2018 pentru FEADR; regretă, de asemenea, că, în propunerea revizuită privind CFM, Comisia Europeană a redus finanțarea pentru politica agricolă comună cu 9 %, comparativ cu CFM pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită să se consolideze bugetul POSEI, care prevede în domeniul agriculturii măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii, și să se anuleze reducerea propusă de Comisie pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că finanțarea pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală trebuie să reflecte nevoile și ambițiile Strategiei în domeniul biodiversității și Strategiei „De la fermă la consumator”, recent publicate, și să sprijine fermierii și zonele rurale în realizarea modificărilor structurale necesare pentru o tranziție către sisteme alimentare mai durabile; cu toate acestea, Strategia în domeniul biodiversității are nevoie de instrumente concrete, de finanțare solidă și trebuie dezvoltată împreună cu regiunile și orașele, care vor trebui, de asemenea, să o pună în aplicare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că se opune ferm soluțiilor propuse de Comisia Europeană – care provoacă o deteriorare și mai mare a situației autorităților locale și regionale față de momentul actual – în ceea ce privește termenele de utilizare a alocărilor anuale din programele UE, precum și nivelul de prefinanțare și, în special, de cofinanțare a proiectelor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută creșterea cu 10,5 miliarde EUR a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), comparativ cu cea mai recentă propunere de CFM, ceea ce aduce alocarea pentru acest instrument la 86 miliarde EUR, din care 1 miliard EUR va fi deja disponibil în 2020; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sprijină intenția de a stimula creșterea după pandemie, investind în infrastructura de transport esențială și conexiuni transfrontaliere pentru a promova tranziția ecologică către mobilitatea cu emisii zero, în special prin construirea unui milion de puncte de încărcare pentru vehiculele electrice. Constată că disponibilitatea combustibililor curați este importantă pentru coeziunea teritorială și socială, iar cererea mai redusă în zonele rurale și insulare ar trebui compensată printr-o schemă specială, similară cu programul WiFi4EU pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | regretă că baza generală a noului program „Drepturi și valori”, care are rolul de a finanța eforturile de protejare a drepturilor și valorilor fundamentale ale UE și de încurajare a cetățeniei europene active, nu a fost majorată pentru a face față provocărilor uriașe în acest sens din unele state membre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că Pactul verde a fost conceput ca o strategie de transformare care protejează mediul și, implicit, mijloacele noastre de subzistență; subliniază că energiile regenerabile, tehnologiile curate, economia circulară și transformarea digitală reprezintă o importantă oportunitate economică și industrială de a genera creștere economică și locuri de muncă și de a crea un nou model de prosperitate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | precizează că CoR susține pe deplin punerea în aplicare a Pactului verde și dezvoltarea Pactului climatic prin măsuri și inițiative coordonate și transversale, care asigură luarea în considerare în mod corespunzător a guvernanței pe mai multe niveluri și a diversității teritoriale și a principiului că nicio persoană sau regiune nu este lăsată în urmă; consideră că regiunile și orașele sunt bine plasate pentru a accelera procesul printr-o serie de activități, inclusiv achiziții publice, renovări de clădiri, transport curat, o gestionare mai bună a deșeurilor, modernizarea digitală și o transformare durabilă a turismului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | în acest context, solicită instrumente suplimentare care să ofere acces direct autorităților locale și regionale la fondurile UE pentru acțiunile lor durabile în temeiul noului cadru financiar multianual, cum ar fi, de exemplu, mecanismul pentru orașele europene deja existent în cadrul Programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită o utilizare mai flexibilă a resurselor noului CFM pentru a evalua și a adapta costurile reale legate de tranziția la o dezvoltare durabilă și o redresare ecologică și încurajează inițiativele de inovare publice-private desfășurate în colaborare și coordonate de orașe și regiuni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită ca finanțarea acordată de UE să facă întotdeauna obiectul unei evaluări a durabilității și a impactului asupra climei. Subvențiile, ajutoarele și programele de sprijin care sunt dăunătoare, direct sau indirect, pentru mediu ar trebui analizate din perspectiva corelării lor cu obiectivele privind clima și durabilitatea; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este preocupat de deficitul de investiții în transformarea ecologică, estimat recent la 470 de miliarde EUR pe an; subliniază că este necesar de urgență un plan detaliat privind modul de finanțare a acestui deficit uriaș; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută propunerea privind inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor” și solicită o finanțare adecvată și implicarea întregului lanț valoric pentru a stimula redresarea. Având în vedere diferențele foarte mari între teritorii, regiuni și orașe, ar trebui să li se acorde autonomie de planificare, mai ales în faza de aplicare a planurilor, precum și acces direct la fondurile structurale și de investiții europene. Formarea și schimbul de cunoștințe ar trebui să facă parte, de asemenea, din cadrul european pentru promovarea sinergiilor care trebuie exploatate și pentru creșterea eficienței în utilizarea fondurilor; |
| --- | --- |

44.

O Uniune orientată spre viitor

| 45. | salută majorarea cu 7,8 miliarde EUR a bugetului programului-cadru Orizont Europa, cu 1,5 miliarde EUR a bugetului programului Europa digitală și cu 1,5 miliarde EUR a bugetului MIE Transporturi. Sumele suplimentare pentru cercetare, în special cele destinate sănătății, economiei verzi și Consiliului European pentru Inovare, au un impact clar la nivel local; subliniază în acest sens că numeroase autorități regionale sunt responsabile de universități și institute de cercetare și, prin urmare, pot beneficia în mod indirect de aceste programe; observă că alocarea competitivă a fondurilor pentru cercetare este necesară pentru a putea concura la nivel mondial în domeniul cercetării și inovării și pentru a consolida consorțiile europene în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este, totuși, preocupat de reducerile persistente ale fondurilor în componentele „Energie” și „Sectorul digital” ale MIE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută propunerile Comisiei Europene privind Fondul social european Plus, cu scopul consolidării sprijinului pentru măsurile care abordează șomajul în rândul tinerilor și sărăcia în rândul copiilor, precum și accentul suplimentar pe sprijinirea forței de muncă în tranzițiile ecologice și digitale și dublarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută propunerea Comisiei de a consolida cel puțin într-o mică măsură investițiile în tineret și în sectoarele culturale și creative prin suplimentarea cu suma de +3,4 miliarde EUR a programului ERASMUS și cu suma de 150 milioane EUR a programului Europa creativă; este însă preocupat de faptul că aceste creșteri sunt în continuare mai mici decât propunerile Comisiei din mai 2018 și își menține cererea de a tripla numărul de participanți la programul ERASMUS (1) și de a aloca suma de 2 miliarde EUR pentru programul Europa creativă (2); |
| --- | --- |

48.

| 49. | apreciază atenția specială acordată culturii, patrimoniului cultural, sectoarelor audiovizual și creativ care, împreună cu turismul, au fost puternic afectate de criză și salută faptul că ar putea beneficia de inițiativa REACT-EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | în contextul planului de redresare economică al UE, solicită un cadru adecvat pe termen scurt, mediu și lung pentru regiunile slab diversificate economic și specializate în sectoarele cele mai afectate de criza provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază importanța revizuirii politicilor educaționale ale Uniunii Europene, precum și necesitatea de a actualiza Planul de acțiune pentru educația digitală, necesar pentru perioada post-COVID-19, ajutând regiunile mai mult sau mai puțin dezvoltate să fie bine pregătite și echipate pentru educația digitală, ceea ce ar sprijini, din acest punct de vedere, zonele afectate de decalajul digital; |
| --- | --- |

51.

Planul de investiții pentru o Europă durabilă (3)

| 52. | consideră că această criză provocată de COVID-19 nu poate fi lăsată să perturbe ambițiile Europei de a pune în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă și de a deveni neutră din punct de vedere climatic până în 2050, care sunt realiste numai dacă merg mână în mână cu mijloacele financiare adecvate și un cadru fiscal și de reglementare adecvat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută ambiția Comisiei Europene de a mobiliza suma de 1 000 de miliarde EUR pentru investiții private și publice durabile în următorul deceniu, dar este preocupat de faptul că: (a) aceasta ar reprezenta doar o parte relativ mică din investițiile totale necesare, pe care chiar Comisia Europeană le estimează la 260 de miliarde EUR pe an până în 2030; (b) această estimare este limitată la investițiile legate de climă și energie, iar atingerea unor obiective de durabilitate mai largi, inclusiv investiții sociale și în capitalul uman ar necesita, astfel, sume și mai mari; (c) în mare parte, cifra globală de 1 000 de miliarde EUR nu se bazează pe fonduri sau inițiative noi „suplimentare”, ci mai degrabă pe politicile și instrumentele UE aflate în curs de implementare sau deja planificate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | regretă că cifra globală prevăzută în plan pare a fi supraestimată, în timp ce planul în sine pare insuficient finanțat și cu un domeniu de aplicare limitat, neglijând aspectele socio-economice esențiale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | precizează că, într-o serie de sectoare, de la energie până la transporturi sau locuințe, autoritățile locale și regionale au un rol primordial în realizarea investițiilor necesare tranziției la durabilitate; consideră, prin urmare, că obiectivele planului nu pot fi îndeplinite fără implicarea efectivă a autorităților locale și regionale și regretă că acest lucru nu pare a fi recunoscut de către Comisie; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că investițiile în tranziția la un model economic durabil necesită un sistem financiar și fiscal care să încurajeze investitorii să facă investiții durabile; salută, în acest sens, activitatea continuă a Comisiei privind finanțarea durabilă, dar reamintește necesitatea extinderii rapide a cadrului de reglementare pentru a acoperi, de asemenea, durabilitatea socială (4); |
| --- | --- |

56.

| 57. | este convins că, prin semnale corespunzătoare privind prețurile, impozitarea poate duce la un comportament durabil al producătorilor, al utilizatorilor și al consumatorilor și îndeamnă, prin urmare, Consiliul să adopte rapid legislația propusă privind taxa pe valoarea adăugată (TVA), astfel încât statele membre să poată utiliza mai bine cotele de TVA pentru a reflecta ambițiile sporite în materie de mediu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pledează pentru prudență în ceea ce privește planurile Comisiei de a introduce o nouă legislație privind achizițiile publice ecologice; deși poate fi un instrument util în acest sens, multe autorități publice încă lucrează la adaptarea la cadrul actual în urma reformei din 2014, astfel încât cerințele legislative suplimentare ar trebui menținute cât mai simple, dar eficiente (5); salută indicația Comisiei că viitoarele orientări revizuite privind ajutoarele de stat vor permite o mai mare flexibilitate pentru autoritățile publice, cu scopul de a încuraja și a însoți tranziția la un model economic durabil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | este convins că, ținând cont de lecțiile învățate din suspendarea regulilor fiscale ale UE ca răspuns la criza provocată de COVID-19, acestea ar trebui să integreze mai bine obiectivele de durabilitate ale UE pe termen lung; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază necesitatea depunerii de eforturi specifice pentru a comunica cetățenilor și celor un milion de politicieni locali și regionali aleși din UE, într-un mod ușor accesibil, noile oportunități legate de CFM, într-un efort concertat al tuturor instituțiilor UE. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Erasmus – Program pentru educație, formare, tineret și sport” (JO C 168, 16.5.2019, p. 49).

1

(2)  Avizul Comitetului European al Regiunilor privind „Europa creativă” și „O nouă agendă europeană pentru cultură” (JO C 168, 16.5.2019, p. 37).

2

(3)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Planul de investiții pentru o Europă durabilă – Planul de investiții din cadrul Pactului verde european. [COM(2020) 21 final].

3

Planul de investiții pentru o Europă durabilă – Planul de investiții din cadrul Pactului verde european

(4)  Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Plan de acțiune: finanțarea creșterii durabile” (JO C 86, 7.3.2019, p. 24).

4

(5)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raportul de punere în aplicare a directivelor privind achizițiile publice (JO C 39, 5.2.2020, p. 43).

5

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/8

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor – Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025: Europa – mai aproape de cetățeni, prin intermediul satelor, orașelor și regiunilor sale

(2020/C 324/02)

Comitetul European al Regiunilor (CoR) este adunarea politică consacrată în tratatele UE care asigură reprezentare instituțională tuturor teritoriilor, regiunilor, orașelor și localităților.

O Uniune Europeană care ia în considerare nevoile și preocupările locale și regionale sporește legitimitatea democratică, îmbunătățește gradul de asumare, conferă mai multă valoare adăugată atât politicilor UE, cât și eficienței lor pe teren, în beneficiul cetățenilor. În acest scop, Comitetul European al Regiunilor colaborează îndeaproape cu Comisia Europeană, Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, precum și la diferitele niveluri de guvernare din statele membre. Starea actuală a UE impune ca această cooperare să fie consolidată permanent și ca vocea regiunilor, a orașelor și a municipalităților să fie tot mai prezentă în procesul de elaborare al politicii și legislației UE.

De la criză la redresare: către o Uniune Europeană mai rezilientă, mai durabilă și mai unită

În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a confruntat cu provocări fără precedent: o criză financiară gravă și recesiuni economice severe, provocări de natură socială și teritorială, tranziția ecologică și tranziția digitală, instabilitatea din vecinătatea sa și din lume, precum și migrația. În plus, pandemia de COVID-19 pune în continuare la încercare solidaritatea UE și a dus la o analiză foarte detaliată a capacității noastre de a face față situațiilor de urgență care exercită o presiune considerabilă asupra serviciilor sanitare, sociale și publice. Criza cea mai recentă a demonstrat nu numai necesitatea de a adopta un răspuns coordonat, susținut de un buget mult consolidat UE, ci și necesitatea de a sprijini în continuare cele un milion de autorități locale și regionale din Europa care acționează în prima linie pentru a-i proteja pe cetățeni și economiile locale și a răspunde la situațiile de urgență (1).

În toate regiunile și orașele sale, UE trebuie să devină mai rezilientă din punct de vedere social, economic și ecologic.
  Cu sprijinul unei investiții europene care să beneficieze de o dotare financiară adecvată, Uniunea trebuie să garanteze că politicile și programele sale răspund nevoilor comunităților locale. Orașele și regiunile sunt motoarele economiei europene. Rolul autorităților locale și regionale este esențial în formularea și punerea în aplicare a politicilor UE, motiv pentru care UE trebuie să le implice mai mult și în mod mai eficient în procesul de luare a deciziilor la nivel european, printr-un proces de guvernare pe mai multe niveluri, practic și bine organizat. Europa trebuie să accelereze digitalizarea și să favorizeze capacitatea de inovare, împreună cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale din întreaga UE. O redresare mai rapidă și mai echitabilă necesită un grad mai mare de solidaritate, responsabilitate și parteneriate europene, care să reflecte angajamentul UE în sensul unei creșteri ecologice, durabile și echilibrate din punct de vedere teritorial, care să sprijine fiecare regiune și fiecare oraș.

În actualul său mandat de cinci ani (2020-2025), Comitetul European al Regiunilor (CoR) va pune, așadar, accentul pe următoarele priorități și pe principalele măsuri aferente:

Apropierea Europei de cetățeni: consolidarea democrației europene și cooperare pentru viitorul comun al Uniunii noastre

Misiunea CoR este de a aduce Europa mai aproape de cetățenii săi și de a consolida democrația europeană la toate nivelurile, pentru a răspunde mai eficient nevoilor cetățenilor și a le recâștiga încrederea în Uniunea Europeană și în instituțiile sale. CoR va depune eforturi pentru a se asigura că toate regiunile, orașele și satele beneficiază de sprijinul UE pentru a face față consecințelor pe termen scurt și lung ale pandemiei de COVID-19. CoR va continua să amelioreze calitatea legislației UE, pentru a anticipa mai bine impactul teritorial al acesteia și pentru a promova principiul subsidiarității active. În îndeplinirea acestei misiuni, CoR se va baza pe activitatea în domeniul legislativ, de elaborare de politici, precum și în cel politic, atât a membrilor săi, cât și a părților interesate. În plus, CoR va elabora o campanie de comunicare axată pe rolul fundamental al autorităților locale și regionale în democrația europeană, care va include pregătirea și contribuția la Conferința privind viitorul Europei. Un Barometru anual local și regional, care se va baza pe dovezi statistice solide și pe o abordare incluzivă, care să-i implice membrii săi și părțile interesate relevante și care va include o dezbatere politică la nivel înalt în plen, va constitui un punct de referință anual, astfel contribuind la realizarea acestui obiectiv.

La acest capitol, CoR va acorda prioritate următoarelor măsuri-cheie:

| 1. | va promova sensibilizarea și acțiunile la nivel local și regional cu privire la valorile fundamentale ale UE – respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și a drepturilor omului, care trebuie apărate și respectate chiar și în situații de urgență. CoR se angajează să identifice răspunsurile locale și regionale adecvate la modul în care funcționează UE și să interacționeze cu cetățenii, pentru a-și apropia instituțiile de comunitățile locale; |
| --- | --- |

1.

va promova sensibilizarea și acțiunile la nivel local și regional cu privire la valorile fundamentale ale UE – respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și a drepturilor omului, care trebuie apărate și respectate chiar și în situații de urgență. CoR se angajează să identifice răspunsurile locale și regionale adecvate la modul în care funcționează UE și să interacționeze cu cetățenii, pentru a-și apropia instituțiile de comunitățile locale;

| 2. | își va reitera apelul de a participa pe deplin și de a fi reprezentat în mod echitabil în toate organismele Conferinței privind viitorul Europei. Ca și în cazul crizei economice și climatice, pandemia a demonstrat că o reflecție profundă asupra democrației și politicilor europene este mai necesară ca oricând, iar Conferința privind viitorul Europei va fi o ocazie esențială pentru a discuta cu cetățenii și cu autoritățile locale și regionale despre proiectul Uniunii Europene și a propune, înainte de următoarele alegeri pentru Parlamentul European, un nou mod de funcționare a UE, inclusiv revizuirea tratatelor, cu scopul de a implica pe deplin orașele și regiunile în elaborarea politicilor; |
| --- | --- |

2.

își va reitera apelul de a participa pe deplin și de a fi reprezentat în mod echitabil în toate organismele Conferinței privind viitorul Europei. Ca și în cazul crizei economice și climatice, pandemia a demonstrat că o reflecție profundă asupra democrației și politicilor europene este mai necesară ca oricând, iar Conferința privind viitorul Europei va fi o ocazie esențială pentru a discuta cu cetățenii și cu autoritățile locale și regionale despre proiectul Uniunii Europene și a propune, înainte de următoarele alegeri pentru Parlamentul European, un nou mod de funcționare a UE, inclusiv revizuirea tratatelor, cu scopul de a implica pe deplin orașele și regiunile în elaborarea politicilor;

| 3. | va solicita statelor membre ale UE și instituțiilor ei să susțină, să construiască și să consolideze angajamentele convenite în Declarația de la Berlin din 2007 și în Declarația de la Roma din 2017, și anume recunoașterea faptului că sarcinile și cooperarea ar trebui să fie partajate între toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile locale și regionale, pentru ca Uniunea Europeană să devină mai eficace, mai unită, mai democratică și mai rezilientă. Textul final al poziției comune cu privire la Conferința privind viitorul Europei ar trebui adoptat în spiritul cooperării instituționale. |
| --- | --- |

3.

va solicita statelor membre ale UE și instituțiilor ei să susțină, să construiască și să consolideze angajamentele convenite în Declarația de la Berlin din 2007 și în Declarația de la Roma din 2017, și anume recunoașterea faptului că sarcinile și cooperarea ar trebui să fie partajate între toate nivelurile de guvernare, inclusiv autoritățile locale și regionale, pentru ca Uniunea Europeană să devină mai eficace, mai unită, mai democratică și mai rezilientă. Textul final al poziției comune cu privire la Conferința privind viitorul Europei ar trebui adoptat în spiritul cooperării instituționale.

| 4. | va elabora un model de dialog permanent și structurat cu cetățenii prin intermediul autorităților locale și regionale, în contextul Conferinței privind viitorul Europei și pentru perioada ulterioară acesteia, care să permită o comunicare în ambele sensuri între cetățeni și instituțiile UE. În această privință, experiența bogată și bunele practici existente în ceea ce privește democrația deliberativă la nivel local și regional și numeroasele rețele de consilieri locali și regionali aleși reprezintă atuuri esențiale pe care CoR le va aduce în dezbaterea privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

4.

va elabora un model de dialog permanent și structurat cu cetățenii prin intermediul autorităților locale și regionale, în contextul Conferinței privind viitorul Europei și pentru perioada ulterioară acesteia, care să permită o comunicare în ambele sensuri între cetățeni și instituțiile UE. În această privință, experiența bogată și bunele practici existente în ceea ce privește democrația deliberativă la nivel local și regional și numeroasele rețele de consilieri locali și regionali aleși reprezintă atuuri esențiale pe care CoR le va aduce în dezbaterea privind viitorul Europei;

| 5. | va sprijini autoritățile locale și regionale în valorificarea la maximum a noilor instrumente oferite de tehnologia digitală și a instrumentelor din domeniul TIC. Tehnologiile digitale au un potențial semnificativ în identificarea de soluții inovatoare la provocările economice, sociale și tehnologice ale epocii noastre. Astfel, ele pot îmbunătăți furnizarea de servicii publice, pot facilita comunicarea între oameni, pot spori în moduri noi și diverse participarea cetățenilor, transparența, caracterul incluziv, gradul de asumare a răspunderii și capacitatea de reacție a procesului decizional, pot îmbunătăți guvernanța locală și pot completa și consolida democrația. Din acest motiv trebuie îmbunătățite semnificativ reziliența și independența sistemelor digitale și a furnizorilor lor; |
| --- | --- |

5.

va sprijini autoritățile locale și regionale în valorificarea la maximum a noilor instrumente oferite de tehnologia digitală și a instrumentelor din domeniul TIC. Tehnologiile digitale au un potențial semnificativ în identificarea de soluții inovatoare la provocările economice, sociale și tehnologice ale epocii noastre. Astfel, ele pot îmbunătăți furnizarea de servicii publice, pot facilita comunicarea între oameni, pot spori în moduri noi și diverse participarea cetățenilor, transparența, caracterul incluziv, gradul de asumare a răspunderii și capacitatea de reacție a procesului decizional, pot îmbunătăți guvernanța locală și pot completa și consolida democrația. Din acest motiv trebuie îmbunătățite semnificativ reziliența și independența sistemelor digitale și a furnizorilor lor;

| 6. | va promova diversitatea, pledând pentru măsuri favorabile incluziunii și egalității și prevenind și combătând discriminarea pe criterii de gen (2), rasă și origine etnică (3), religie, handicap, vârstă (4) și discriminarea bazată pe orice motiv în procesul decizional la nivel local și regional, atât în cadrul CoR, cât și în afara lui; |
| --- | --- |

6.

va promova diversitatea, pledând pentru măsuri favorabile incluziunii și egalității și prevenind și combătând discriminarea pe criterii de gen (2), rasă și origine etnică (3), religie, handicap, vârstă (4) și discriminarea bazată pe orice motiv în procesul decizional la nivel local și regional, atât în cadrul CoR, cât și în afara lui;

| 7. | va participa activ la campania de sensibilizare și comunicare privind combaterea stereotipurilor de gen, pe care Comisia Europeană o va lansa, și va servi drept platformă pentru ca entitățile locale și regionale să facă schimb de bune practici cu privire la acest subiect; |
| --- | --- |

7.

va participa activ la campania de sensibilizare și comunicare privind combaterea stereotipurilor de gen, pe care Comisia Europeană o va lansa, și va servi drept platformă pentru ca entitățile locale și regionale să facă schimb de bune practici cu privire la acest subiect;

| 8. | va sprijini și consolida minoritățile în Europa, în special prin inițiativa „Minority SafePack”; |
| --- | --- |

8.

va sprijini și consolida minoritățile în Europa, în special prin inițiativa „Minority SafePack”;

| 9. | va deveni punctul de referință pentru toate autoritățile locale și regionale din Europa, inclusiv în afara activității membrilor CoR, prin consolidarea identității sale politice și a relațiilor cu principalele familii politice și prin consolidarea cooperării cu guvernele naționale, cu reprezentanții aleși de la nivel local și regional și cu asociațiile europene și naționale ale autorităților locale și regionale, precum și cu birourile regionale de la Bruxelles; |
| --- | --- |

9.

va deveni punctul de referință pentru toate autoritățile locale și regionale din Europa, inclusiv în afara activității membrilor CoR, prin consolidarea identității sale politice și a relațiilor cu principalele familii politice și prin consolidarea cooperării cu guvernele naționale, cu reprezentanții aleși de la nivel local și regional și cu asociațiile europene și naționale ale autorităților locale și regionale, precum și cu birourile regionale de la Bruxelles;

| 10. | va sprijini democrația reprezentativă, printr-o interacțiune mai strânsă cu parlamentele de la nivel european, național, regional și local și prin schimbul de bune practici privind instrumentele de stimulare a democrației reprezentative și participative, inclusiv a bugetelor participative. Statul de drept, democrația și buna guvernanță trebuie să fie condiții prealabile pentru finanțarea acordată de UE; |
| --- | --- |

10.

va sprijini democrația reprezentativă, printr-o interacțiune mai strânsă cu parlamentele de la nivel european, național, regional și local și prin schimbul de bune practici privind instrumentele de stimulare a democrației reprezentative și participative, inclusiv a bugetelor participative. Statul de drept, democrația și buna guvernanță trebuie să fie condiții prealabile pentru finanțarea acordată de UE;

| 11. | va utiliza analize bazate pe date concrete pentru a monitoriza și promova descentralizarea competențelor locale și regionale și a finanțelor de la nivel subnațional, precum și funcționarea democrației în UE; |
| --- | --- |

11.

va utiliza analize bazate pe date concrete pentru a monitoriza și promova descentralizarea competențelor locale și regionale și a finanțelor de la nivel subnațional, precum și funcționarea democrației în UE;

| 12. | va crea instrumente digitale cu care să cartografieze competențele în domeniul politic și financiar, folosind sinergii cu instrumentele existente ale UE, ale organizațiilor naționale și internaționale; |
| --- | --- |

12.

va crea instrumente digitale cu care să cartografieze competențele în domeniul politic și financiar, folosind sinergii cu instrumentele existente ale UE, ale organizațiilor naționale și internaționale;

| 13. | va sprijini și să promova activitatea importantă a autorităților locale și regionale situate în prima linie în lupta împotriva pandemiei de COVID-19 și împotriva crizelor economice și sociale. Pandemia demonstrează cât de importantă este aplicarea corectă a principiului subsidiarității active și rolul esențial al autorităților locale și regionale, pe de o parte, și nevoia de coordonare și sprijin la nivel european, pe de altă parte; |
| --- | --- |

13.

va sprijini și să promova activitatea importantă a autorităților locale și regionale situate în prima linie în lupta împotriva pandemiei de COVID-19 și împotriva crizelor economice și sociale. Pandemia demonstrează cât de importantă este aplicarea corectă a principiului subsidiarității active și rolul esențial al autorităților locale și regionale, pe de o parte, și nevoia de coordonare și sprijin la nivel european, pe de altă parte;

| 14. | va examina noile inițiative de politică ale UE, pentru a garanta că ele includ o dimensiune teritorială și îndeplinesc cerința privind valoarea adăugată la nivel european, în conformitate cu recomandările Grupului operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” și cu „Orientările privind o mai bună reglementare”; |
| --- | --- |

14.

va examina noile inițiative de politică ale UE, pentru a garanta că ele includ o dimensiune teritorială și îndeplinesc cerința privind valoarea adăugată la nivel european, în conformitate cu recomandările Grupului operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” și cu „Orientările privind o mai bună reglementare”;

| 15. | va reduce sarcinile administrative și costurile de punere în aplicare pentru regiuni și orașe, insistând asupra simplificării legislației și avertizând cu privire la practica așa-numită a suprareglementării; |
| --- | --- |

15.

va reduce sarcinile administrative și costurile de punere în aplicare pentru regiuni și orașe, insistând asupra simplificării legislației și avertizând cu privire la practica așa-numită a suprareglementării;

| 16. | își va intensifica cooperarea cu Comisia Europeană, Parlamentul European și Consiliul European, inclusiv prin intermediul rețelei de centre regionale și al platformei „Pregătiți pentru viitor”, pentru a îmbunătăți eficacitatea procesului de elaborare a politicilor UE cu feedback bazat pe date concrete din partea părților interesate de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

16.

își va intensifica cooperarea cu Comisia Europeană, Parlamentul European și Consiliul European, inclusiv prin intermediul rețelei de centre regionale și al platformei „Pregătiți pentru viitor”, pentru a îmbunătăți eficacitatea procesului de elaborare a politicilor UE cu feedback bazat pe date concrete din partea părților interesate de la nivel local și regional;

| 17. | va promova importanța autonomiei locale în cadrul Uniunii Europene, în țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE, în țările partenere din vecinătatea estică și cea mediteraneeană; |
| --- | --- |

17.

va promova importanța autonomiei locale în cadrul Uniunii Europene, în țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE, în țările partenere din vecinătatea estică și cea mediteraneeană;

| 18. | va sprijini măsurile globale ale UE, prin promovarea unor valori și principii, cum ar fi drepturile omului, democrația, statul de drept, dezvoltarea durabilă și incluziunea socială, în strânsă cooperare cu partenerii săi mediteraneeni și estici. |
| --- | --- |

18.

va sprijini măsurile globale ale UE, prin promovarea unor valori și principii, cum ar fi drepturile omului, democrația, statul de drept, dezvoltarea durabilă și incluziunea socială, în strânsă cooperare cu partenerii săi mediteraneeni și estici.

| 19. | va încuraja parlamentele regionale să se implice în proiectul-pilot CoR-CALRE, în scopul lansării unor dezbateri politice cu privire la chestiuni esențiale la nivelul UE, cum ar fi pregătirea programelor de lucru ale Comisiei Europene; |
| --- | --- |

19.

va încuraja parlamentele regionale să se implice în proiectul-pilot CoR-CALRE, în scopul lansării unor dezbateri politice cu privire la chestiuni esențiale la nivelul UE, cum ar fi pregătirea programelor de lucru ale Comisiei Europene;

| 20. | va garanta că UE sprijină participarea și implicarea concretă a tinerilor, inclusiv prin cooperare structurată cu coordonatorul pentru tineret la nivelul UE, consolidând unele măsuri, de exemplu Garanția pentru tineret, pentru a îmbunătăți perspectivele de locuri de muncă și de învățământ de calitate, și instituirea unei Garanții europene pentru copii; |
| --- | --- |

20.

va garanta că UE sprijină participarea și implicarea concretă a tinerilor, inclusiv prin cooperare structurată cu coordonatorul pentru tineret la nivelul UE, consolidând unele măsuri, de exemplu Garanția pentru tineret, pentru a îmbunătăți perspectivele de locuri de muncă și de învățământ de calitate, și instituirea unei Garanții europene pentru copii;

| 21. | va continua cooperarea cu inițiativa „Tineri politicieni aleși” (Young Elected Politicians – YEP), în cadrul programului YEP al CoR, pentru a crea legături pentru generațiile viitoare de politicieni aleși la nivel local și regional în cadrul procesului de elaborare a politicilor la nivel european și național; |
| --- | --- |

21.

va continua cooperarea cu inițiativa „Tineri politicieni aleși” (Young Elected Politicians – YEP), în cadrul programului YEP al CoR, pentru a crea legături pentru generațiile viitoare de politicieni aleși la nivel local și regional în cadrul procesului de elaborare a politicilor la nivel european și național;

| 22. | va promova diversitatea culturală a identităților noastre locale, regionale, naționale și europene și a diferitelor limbi și tradiții care alcătuiesc patrimoniul nostru cultural european. Subliniază că sectoarele culturale și creative, care își au locul lor în economia locală în calitate de angajatori, dar și în viața socială a comunităților, au fost grav afectate de pandemie și au nevoie de sprijin. Comitetul va contribui la o nouă agendă europeană pentru cultură, inclusiv integrarea investițiilor în cultură în diferitele fonduri ale UE, și consolidarea sinergiilor dintre cultură și alte politici, cum ar fi cea privind turismul, politica regională, educația, tineretul, cercetarea și inovarea. |
| --- | --- |

22.

va promova diversitatea culturală a identităților noastre locale, regionale, naționale și europene și a diferitelor limbi și tradiții care alcătuiesc patrimoniul nostru cultural european. Subliniază că sectoarele culturale și creative, care își au locul lor în economia locală în calitate de angajatori, dar și în viața socială a comunităților, au fost grav afectate de pandemie și au nevoie de sprijin. Comitetul va contribui la o nouă agendă europeană pentru cultură, inclusiv integrarea investițiilor în cultură în diferitele fonduri ale UE, și consolidarea sinergiilor dintre cultură și alte politici, cum ar fi cea privind turismul, politica regională, educația, tineretul, cercetarea și inovarea.

Înțelegerea transformărilor profunde de la nivelul societății pe care le presupun provocările de natură digitală, ecologică și demografică pentru comunitățile noastre regionale și locale și reacția la acestea

Tranziția climatică, tranziția digitală, transformările demografice și consecințele fluxurilor de migrație interne și externe din acest moment au un impact profund asupra fiecărei regiuni, a fiecărui municipiu, oraș și sat din Europa. Pentru această a doua prioritate, misiunea CoR va fi să analizeze și să identifice soluții care să permită autorităților locale și regionale să abordeze aceste transformări cu impact social la nivelul localităților. Pandemia de COVID-19 impune o reflecție asupra răspunsului adecvat la aceste provocări, pe măsură ce Europa și statele membre demonstrează cât sunt de pregătite să salveze viețile oamenilor și economia. Actuala criză a sporit necesitatea unei reflecții aprofundate asupra politicilor, competențelor și funcționării în ansamblu a Uniunii Europene. Prin urmare, CoR salută dezbaterea importantă cu privire la toate domeniile de politică ale UE din cadrul Conferinței privind viitorul Europei și așteaptă cu interes revizuirea și o analiză generală din perspectiva principiului subsidiarității. În îndeplinirea acestei misiuni, CoR se va baza pe activitatea în domeniul legislativ, al elaborării de politici, precum și în cel politic, atât a membrilor săi, cât și a părților interesate, contribuind la Pactul verde european și la obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, la această activitate adăugându-se campania de comunicare condusă de CoR. Barometrul anual local și regional va contribui, de asemenea, la realizarea acestei priorități.

CoR va acorda prioritate următoarelor măsuri-cheie:

| 23. | va promova un plan de urgență privind pandemia provocată de COVID-19, care să se bazeze pe punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă la nivel local și regional și a inițiativelor din cadrul Pactului verde european; |
| --- | --- |

23.

va promova un plan de urgență privind pandemia provocată de COVID-19, care să se bazeze pe punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă la nivel local și regional și a inițiativelor din cadrul Pactului verde european;

| 24. | va contribui la îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru 2030, cu scopul de a realiza neutralitatea climatică până în 2050, prin încurajarea acțiunilor ambițioase și hotărâte la nivel local și regional în cadrul constituit de Pactul climatic european și de alte inițiative relevante de dezvoltare durabilă la nivel local și regional; |
| --- | --- |

24.

va contribui la îndeplinirea obiectivelor de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru 2030, cu scopul de a realiza neutralitatea climatică până în 2050, prin încurajarea acțiunilor ambițioase și hotărâte la nivel local și regional în cadrul constituit de Pactul climatic european și de alte inițiative relevante de dezvoltare durabilă la nivel local și regional;

| 25. | va promova utilizarea strategiilor de specializare inteligentă și a altor instrumente pentru intensificarea parteneriatelor europene și a colaborării de la nivel local între sectorul public și cel privat, pentru a îmbunătăți competențele profesionale și oportunitățile de calificare în domenii, locuri de muncă și tehnologii necesare pentru sporirea durabilității, a valorii adăugate și a rezilienței la nivel local și regional; |
| --- | --- |

25.

va promova utilizarea strategiilor de specializare inteligentă și a altor instrumente pentru intensificarea parteneriatelor europene și a colaborării de la nivel local între sectorul public și cel privat, pentru a îmbunătăți competențele profesionale și oportunitățile de calificare în domenii, locuri de muncă și tehnologii necesare pentru sporirea durabilității, a valorii adăugate și a rezilienței la nivel local și regional;

| 26. | va contribui la elaborarea unei politici ambițioase a UE în domeniul mediului, asigurând integrarea ei în cadrul tuturor programelor de acțiune pentru mediu. Va garanta că dimensiunea locală și regională este luată în considerare în mod adecvat în procesul de pregătire și punere în aplicare a celor trei priorități principale în domeniul mediului cuprinse în Pactul verde european: biodiversitatea, economia circulară și reducerea poluării la zero. Va planifica politici climatice și de mediu adecvate pentru punerea în aplicare practică în toate tipurile de comunități; |
| --- | --- |

26.

va contribui la elaborarea unei politici ambițioase a UE în domeniul mediului, asigurând integrarea ei în cadrul tuturor programelor de acțiune pentru mediu. Va garanta că dimensiunea locală și regională este luată în considerare în mod adecvat în procesul de pregătire și punere în aplicare a celor trei priorități principale în domeniul mediului cuprinse în Pactul verde european: biodiversitatea, economia circulară și reducerea poluării la zero. Va planifica politici climatice și de mediu adecvate pentru punerea în aplicare practică în toate tipurile de comunități;

| 27. | va contura și sprijini procesul de elaborare a Pactului climatic european, prin măsuri și inițiative coordonate și transversale, inclusiv prin contribuții stabilite la nivel local și angajamente politice la nivelul regiunilor și orașelor, cu scopul de a garanta că acest proces se bazează pe guvernanța pe mai multe niveluri și pe diseminarea eficace a bunelor practici și nu neglijează niciun cetățean și nicio regiune; |
| --- | --- |

27.

va contura și sprijini procesul de elaborare a Pactului climatic european, prin măsuri și inițiative coordonate și transversale, inclusiv prin contribuții stabilite la nivel local și angajamente politice la nivelul regiunilor și orașelor, cu scopul de a garanta că acest proces se bazează pe guvernanța pe mai multe niveluri și pe diseminarea eficace a bunelor practici și nu neglijează niciun cetățean și nicio regiune;

| 28. | va anticipa modul în care energia, mobilitatea și transformările digitale ne vor afecta comunitățile. Va formula strategii și va sprijini punerea lor rapidă în aplicare, pentru a le maximiza efectele pozitive și a le reduce impactul negativ la nivel local; |
| --- | --- |

28.

va anticipa modul în care energia, mobilitatea și transformările digitale ne vor afecta comunitățile. Va formula strategii și va sprijini punerea lor rapidă în aplicare, pentru a le maximiza efectele pozitive și a le reduce impactul negativ la nivel local;

| 29. | va sprijini reziliența locală prin adaptarea la schimbările climatice și va consolida capacitatea locală de răspuns în cazul unor fenomene meteorologice extreme, tot mai frecvent și mai grave, în special prin furnizarea resurselor necesare autorităților locale și regionale, pentru a gestiona dezastrele prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE și prin utilizarea Fondului de solidaritate al UE; |
| --- | --- |

29.

va sprijini reziliența locală prin adaptarea la schimbările climatice și va consolida capacitatea locală de răspuns în cazul unor fenomene meteorologice extreme, tot mai frecvent și mai grave, în special prin furnizarea resurselor necesare autorităților locale și regionale, pentru a gestiona dezastrele prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE și prin utilizarea Fondului de solidaritate al UE;

| 30. | va contribui la pregătirea obiectivului privind poluarea zero, pentru un mediu fără substanțe toxice, și va pregăti și sprijini autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a țintelor ambițioase ale UE privind un plan de acțiune pentru reducerea la zero a poluării apei, solului și aerului. Va contribui la revizuirea pachetului privind mobilitatea urbană, pe baza învățămintelor trase din planurile de mobilitate urbană durabilă și va pregăti autoritățile din domeniul transportului public să răspundă la amenințările exogene în furnizarea de servicii de mobilitate sigure din toate punctele de vedere; |
| --- | --- |

30.

va contribui la pregătirea obiectivului privind poluarea zero, pentru un mediu fără substanțe toxice, și va pregăti și sprijini autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a țintelor ambițioase ale UE privind un plan de acțiune pentru reducerea la zero a poluării apei, solului și aerului. Va contribui la revizuirea pachetului privind mobilitatea urbană, pe baza învățămintelor trase din planurile de mobilitate urbană durabilă și va pregăti autoritățile din domeniul transportului public să răspundă la amenințările exogene în furnizarea de servicii de mobilitate sigure din toate punctele de vedere;

| 31. | se va asigura că vocea și contribuțiile autorităților locale și regionale sunt luate în considerare în mod corespunzător în cadrul dialogurilor pe mai multe niveluri privind clima și energia din statele membre, în procesele de elaborare, evaluare și punere în aplicare a planurilor naționale privind energia și clima, a strategiilor naționale pe termen lung și a strategiilor naționale de renovare pe termen lung; |
| --- | --- |

31.

se va asigura că vocea și contribuțiile autorităților locale și regionale sunt luate în considerare în mod corespunzător în cadrul dialogurilor pe mai multe niveluri privind clima și energia din statele membre, în procesele de elaborare, evaluare și punere în aplicare a planurilor naționale privind energia și clima, a strategiilor naționale pe termen lung și a strategiilor naționale de renovare pe termen lung;

| 32. | va sprijini Comisia Europeană în conturarea și realizarea cu succes a „valului de renovări ale clădirilor” și plasarea acestei inițiative în centrul strategiei de redresare post-pandemie; |
| --- | --- |

32.

va sprijini Comisia Europeană în conturarea și realizarea cu succes a „valului de renovări ale clădirilor” și plasarea acestei inițiative în centrul strategiei de redresare post-pandemie;

| 33. | va sprijini Comisia Europeană în planul său ambițios de a institui o etichetare a produselor care nu implică defrișări și de a proteja și reface pădurile din întreaga lume; |
| --- | --- |

33.

va sprijini Comisia Europeană în planul său ambițios de a institui o etichetare a produselor care nu implică defrișări și de a proteja și reface pădurile din întreaga lume;

| 34. | va aborda decalajul digital și va promova extinderea învățării în mediul digital și digitalizarea serviciilor publice locale și regionale, inclusiv cu sprijinul acordat prin programul Europa digitală pentru perioada 2021-2027, în vederea reducerii sarcinii administrative și a stimulării creșterii durabile a întreprinderilor locale și rezilienței economiei locale, contribuind în același timp la o Europă mai durabilă și ecologică; |
| --- | --- |

34.

va aborda decalajul digital și va promova extinderea învățării în mediul digital și digitalizarea serviciilor publice locale și regionale, inclusiv cu sprijinul acordat prin programul Europa digitală pentru perioada 2021-2027, în vederea reducerii sarcinii administrative și a stimulării creșterii durabile a întreprinderilor locale și rezilienței economiei locale, contribuind în același timp la o Europă mai durabilă și ecologică;

| 35. | va sprijini furnizarea de competențe digitale și în domeniul mass-mediei, pentru toți cetățenii, la nivel regional și local, și va depune eforturi în vederea instituirii unui cadru european pentru dezvoltarea fiabilă a inteligenței artificiale, centrată pe factorul uman; |
| --- | --- |

35.

va sprijini furnizarea de competențe digitale și în domeniul mass-mediei, pentru toți cetățenii, la nivel regional și local, și va depune eforturi în vederea instituirii unui cadru european pentru dezvoltarea fiabilă a inteligenței artificiale, centrată pe factorul uman;

| 36. | va solicita sprijinul Comisiei Europene, al statelor membre ale UE și al regiunilor și orașelor pentru a accelera modernizarea și digitalizarea sistemelor de educație și formare, inclusiv investițiile necesare în infrastructura educativă, echipamente și sprijin pentru ocuparea forței de muncă în economia locală. Va contribui la eforturile de reluare a activităților din cadrul programului Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate. Spațiul european al educației și noua Agendă pentru competențe în Europa constituie două căi importante de acțiune și sprijin, care urmează să fie susținute în cadrul viitorului program Erasmus; |
| --- | --- |

36.

va solicita sprijinul Comisiei Europene, al statelor membre ale UE și al regiunilor și orașelor pentru a accelera modernizarea și digitalizarea sistemelor de educație și formare, inclusiv investițiile necesare în infrastructura educativă, echipamente și sprijin pentru ocuparea forței de muncă în economia locală. Va contribui la eforturile de reluare a activităților din cadrul programului Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate. Spațiul european al educației și noua Agendă pentru competențe în Europa constituie două căi importante de acțiune și sprijin, care urmează să fie susținute în cadrul viitorului program Erasmus;

| 37. | va optimiza conectivitatea în bandă largă și implementarea rețelelor 5G la nivel local și regional, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, și va cartografia nevoile viitoare în materie de investiții; |
| --- | --- |

37.

va optimiza conectivitatea în bandă largă și implementarea rețelelor 5G la nivel local și regional, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, și va cartografia nevoile viitoare în materie de investiții;

| 38. | va garanta că autoritățile regionale și locale pot contribui la viitoarea strategie agricolă și pot beneficia de pe urma acesteia; va institui consilii alimentare locale, îi va pune în legătură pe producătorii locali cu consumatorii de alimente, va promova o alimentație sănătoasă și va spori gradul de sensibilizare cu privire la risipa de alimente; va aborda nevoile financiare ale fermelor legate de aplicarea măsurilor necesare în materie de climă, mediu și biodiversitate; |
| --- | --- |

38.

va garanta că autoritățile regionale și locale pot contribui la viitoarea strategie agricolă și pot beneficia de pe urma acesteia; va institui consilii alimentare locale, îi va pune în legătură pe producătorii locali cu consumatorii de alimente, va promova o alimentație sănătoasă și va spori gradul de sensibilizare cu privire la risipa de alimente; va aborda nevoile financiare ale fermelor legate de aplicarea măsurilor necesare în materie de climă, mediu și biodiversitate;

| 39. | va aborda provocarea tot mai mare pe care o reprezintă exodul creierelor, prin extinderea ecosistemelor regionale de inovare, prin consolidarea măsurilor de promovare a coeziunii teritoriale, a unei economii a bunăstării și a cercetării și inovării, inclusiv prin sprijinul din programul Orizont Europa, din fondurile ESI și din instrumentele de finanțare naționale. Va lansa inițiative de analiză prospectivă și activități menite să consolideze cât mai curând posibil reziliența socială, economică și sanitară a regiunilor și orașelor; |
| --- | --- |

39.

va aborda provocarea tot mai mare pe care o reprezintă exodul creierelor, prin extinderea ecosistemelor regionale de inovare, prin consolidarea măsurilor de promovare a coeziunii teritoriale, a unei economii a bunăstării și a cercetării și inovării, inclusiv prin sprijinul din programul Orizont Europa, din fondurile ESI și din instrumentele de finanțare naționale. Va lansa inițiative de analiză prospectivă și activități menite să consolideze cât mai curând posibil reziliența socială, economică și sanitară a regiunilor și orașelor;

| 40. | va contribui la Strategia europeană globală privind schimbările demografice, care să soluționeze toate provocările demografice și să furnizeze un răspuns amplu, coordonat și integrat al UE la aceste mize demografice, dat fiind că este vorba de o temă transversală, care se reflectă în toate politicile UE; |
| --- | --- |

40.

va contribui la Strategia europeană globală privind schimbările demografice, care să soluționeze toate provocările demografice și să furnizeze un răspuns amplu, coordonat și integrat al UE la aceste mize demografice, dat fiind că este vorba de o temă transversală, care se reflectă în toate politicile UE;

| 41. | se va asigura că UE elaborează o politică în domeniul migrației care să fie cuprinzătoare, justă și să respecte principiile umanitare și că nu lasă statele membre, regiunile de frontieră, insulele și regiunile ultraperiferice să se descurce singure în criza migrației, deoarece aceasta reprezintă atât o problemă națională, cât și una europeană. Va sprijini schimbul de bune practici între autoritățile regionale și locale privind integrarea migranților; |
| --- | --- |

41.

se va asigura că UE elaborează o politică în domeniul migrației care să fie cuprinzătoare, justă și să respecte principiile umanitare și că nu lasă statele membre, regiunile de frontieră, insulele și regiunile ultraperiferice să se descurce singure în criza migrației, deoarece aceasta reprezintă atât o problemă națională, cât și una europeană. Va sprijini schimbul de bune practici între autoritățile regionale și locale privind integrarea migranților;

| 42. | va furniza contribuții regionale și locale în procesul de reformare a politicii UE în materie de migrație, inclusiv privind integrarea, proceduri corecte de returnare și politici echitabile în materie de azil, care ar trebui să fie în măsură să răspundă în mod adecvat tendințelor actuale și viitoare în materie de migrație. Va aborda cauzele profunde ale migrației în cadrul cooperării cu țările de origine și de tranzit pentru persoanele care au nevoie de protecție umanitară. Va proteja frontierele externe ale UE, va preveni migrația neregulamentară și va combate traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

42.

va furniza contribuții regionale și locale în procesul de reformare a politicii UE în materie de migrație, inclusiv privind integrarea, proceduri corecte de returnare și politici echitabile în materie de azil, care ar trebui să fie în măsură să răspundă în mod adecvat tendințelor actuale și viitoare în materie de migrație. Va aborda cauzele profunde ale migrației în cadrul cooperării cu țările de origine și de tranzit pentru persoanele care au nevoie de protecție umanitară. Va proteja frontierele externe ale UE, va preveni migrația neregulamentară și va combate traficul de ființe umane;

| 43. | va promova o cultură care respectă statul de drept la nivel local și regional ca o condiție prealabilă pentru procesul de integrare europeană și o valoare fundamentală a Uniunii, consacrată în tratate și împărtășită cu tradițiile constituționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

43.

va promova o cultură care respectă statul de drept la nivel local și regional ca o condiție prealabilă pentru procesul de integrare europeană și o valoare fundamentală a Uniunii, consacrată în tratate și împărtășită cu tradițiile constituționale ale statelor membre;

| 44. | va solicita UE să protejeze locurile de muncă, luând în considerare interesele partenerilor sociali și sistemele naționale, și să garanteze o redresare bazată pe convergență economică socială ascendentă și pe drepturi sociale și condiții de muncă mai bune pentru toți, inclusiv pentru cei care lucrează prin intermediul unor noi forme de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca pe platforme și cea din economia muncii la cerere, ca și pentru lucrătorii din economia tradițională, din microîntreprinderi și din sectorul cultural. Recunoaște că două treimi din totalul locurilor de muncă sunt generate de IMM-uri, dintre care majoritatea sunt ferm ancorate în comunitățile locale și, prin urmare, reprezintă o parte esențială a structurii sociale europene; CoR continuă promovarea REI și a altor activități la scară europeană pentru dezvoltarea și creșterea spiritului antreprenorial, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

44.

va solicita UE să protejeze locurile de muncă, luând în considerare interesele partenerilor sociali și sistemele naționale, și să garanteze o redresare bazată pe convergență economică socială ascendentă și pe drepturi sociale și condiții de muncă mai bune pentru toți, inclusiv pentru cei care lucrează prin intermediul unor noi forme de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca pe platforme și cea din economia muncii la cerere, ca și pentru lucrătorii din economia tradițională, din microîntreprinderi și din sectorul cultural. Recunoaște că două treimi din totalul locurilor de muncă sunt generate de IMM-uri, dintre care majoritatea sunt ferm ancorate în comunitățile locale și, prin urmare, reprezintă o parte esențială a structurii sociale europene; CoR continuă promovarea REI și a altor activități la scară europeană pentru dezvoltarea și creșterea spiritului antreprenorial, în special în rândul tinerilor;

| 45. | va facilita cooperarea pentru dezvoltare între orașe și regiuni și va promova obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, pentru a fi un deschizător de drumuri în contribuția adusă la abordarea provocărilor globale, de exemplu conflictele și instabilitatea politică, fragilitatea economică, migrația și schimbările climatice; |
| --- | --- |

45.

va facilita cooperarea pentru dezvoltare între orașe și regiuni și va promova obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, pentru a fi un deschizător de drumuri în contribuția adusă la abordarea provocărilor globale, de exemplu conflictele și instabilitatea politică, fragilitatea economică, migrația și schimbările climatice;

| 46. | va face schimb de bune practici cu autoritățile locale și regionale din țările în curs de aderare, din țările partenere din vecinătatea UE și din sudul global și va facilita accesul lor la un sprijin specific din partea UE; |
| --- | --- |

46.

va face schimb de bune practici cu autoritățile locale și regionale din țările în curs de aderare, din țările partenere din vecinătatea UE și din sudul global și va facilita accesul lor la un sprijin specific din partea UE;

Garanția că Uniunea Europeană este permanent în serviciul cetățenilor săi și al localităților în care ei trăiesc, acționând pe baza valorilor fundamentale reprezentate de coeziunea socială, economică și teritorială

Misiunea CoR va fi să garanteze respectarea coeziunii economice, sociale și teritoriale prin intermediul politicilor Uniunii Europene cu un impact asupra cetățenilor și a localităților lor (politicile locale). În îndeplinirea acestei misiuni, CoR se va baza pe activitatea legislativă, politică și strategică a membrilor săi, a partenerilor și a părților interesate. Comitetul va continua să se bazeze pe mobilizarea „Alianței pentru coeziune”, demonstrând valoarea adăugată a coeziunii ca politică și valoare fundamentală care stă la baza tuturor politicilor UE, și se va concentra asupra rolului regiunilor și orașelor în cadrul planului de redresare economică al UE. De asemenea, rezultatele manifestării „Săptămâna europeană a regiunilor și orașelor” și ale inițiativei „Barometrul anual local și regional” vor contribui la îndeplinirea acestei misiuni.

CoR va acorda prioritate următoarelor măsuri-cheie:

| 47. | va pleda pentru un cadru financiar multianual (CFM) care să fie un instrument esențial al solidarității europene ce corespunde ambiției UE de a aborda toate prioritățile sale, de a oferi valoare adăugată, de a fi mai transparentă și mai ușor de înțeles de către cetățeni și de a include obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și noile priorități stabilite în Pactul verde european; |
| --- | --- |

47.

va pleda pentru un cadru financiar multianual (CFM) care să fie un instrument esențial al solidarității europene ce corespunde ambiției UE de a aborda toate prioritățile sale, de a oferi valoare adăugată, de a fi mai transparentă și mai ușor de înțeles de către cetățeni și de a include obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și noile priorități stabilite în Pactul verde european;

| 48. | va contribui la consolidarea politicii de coeziune, fundamentală încă de la începuturile UE, prin implementarea inteligentă a Fondului social european, a Fondului european de dezvoltare regională și a Fondului de coeziune, asigurând astfel un impact semnificativ asupra tuturor regiunilor europene; |
| --- | --- |

48.

va contribui la consolidarea politicii de coeziune, fundamentală încă de la începuturile UE, prin implementarea inteligentă a Fondului social european, a Fondului european de dezvoltare regională și a Fondului de coeziune, asigurând astfel un impact semnificativ asupra tuturor regiunilor europene;

| 49. | va continua să promoveze o politică de coeziune a UE puternică și eficientă pentru toate regiunile UE, care este necesară nu numai pentru a ajuta orașele și regiunile să se redreseze în urma crizei provocate de COVID-19, ci și pentru a aborda celelalte provocări majore cu o puternică dimensiune teritorială și distribuția inegală a efectelor, atât în interiorul, cât și între diversele regiuni și orașe din întreaga Europă, în special schimbările climatice și trecerea la o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, transformarea digitală, schimbările demografice și migrația; |
| --- | --- |

49.

va continua să promoveze o politică de coeziune a UE puternică și eficientă pentru toate regiunile UE, care este necesară nu numai pentru a ajuta orașele și regiunile să se redreseze în urma crizei provocate de COVID-19, ci și pentru a aborda celelalte provocări majore cu o puternică dimensiune teritorială și distribuția inegală a efectelor, atât în interiorul, cât și între diversele regiuni și orașe din întreaga Europă, în special schimbările climatice și trecerea la o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, transformarea digitală, schimbările demografice și migrația;

| 50. | va sublinia necesitatea unei finanțări adecvate și stabile a politicii de coeziune și a politicii agricole comune a UE pentru atingerea obiectivului lor deplin; va sprijini economiile locale și autoritățile locale și regionale în utilizarea eficientă a resurselor alocate în prezent în vederea redresării economiei europene; |
| --- | --- |

50.

va sublinia necesitatea unei finanțări adecvate și stabile a politicii de coeziune și a politicii agricole comune a UE pentru atingerea obiectivului lor deplin; va sprijini economiile locale și autoritățile locale și regionale în utilizarea eficientă a resurselor alocate în prezent în vederea redresării economiei europene;

| 51. | având în vedere impactul teritorial asimetric preconizat al crizei provocate de COVID-19, va solicita alocări bugetare regionale și locale în cadrul noului Fond de redresare. Se va asigura că noul instrument nu este instituit în detrimentul bugetului politicii de coeziune și că investițiile sunt coordonate cu intervențiile de finanțare ale UE, pentru a maximiza efectul de pârghie și a evita fragmentarea și centralizarea; |
| --- | --- |

51.

având în vedere impactul teritorial asimetric preconizat al crizei provocate de COVID-19, va solicita alocări bugetare regionale și locale în cadrul noului Fond de redresare. Se va asigura că noul instrument nu este instituit în detrimentul bugetului politicii de coeziune și că investițiile sunt coordonate cu intervențiile de finanțare ale UE, pentru a maximiza efectul de pârghie și a evita fragmentarea și centralizarea;

| 52. | va sublinia că pandemia de COVID-19 obligă UE să consolideze securitatea sanitară, resursele sanitare și stocurile medicale proprii, inclusiv echipamentele individuale de protecție. Aceasta presupune crearea condițiilor juridice care permit, dacă este necesar, să se facă rapid și cu ușurință achiziții sau să se lanseze procese de fabricație. În plus, autoritățile locale și regionale trebuie să fie sprijinite în modernizarea capacităților lor de reacție la urgențe și de protecție în caz de catastrofe. Având în vedere că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în furnizarea de servicii publice de sănătate și servicii sociale pentru cetățeni, CoR va pleda pentru o acțiune coordonată la nivelul UE și pentru sprijinirea structurilor naționale, regionale și locale de pregătire în caz de dezastre, ca răspuns la amenințări sanitare și situații de criză, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

52.

va sublinia că pandemia de COVID-19 obligă UE să consolideze securitatea sanitară, resursele sanitare și stocurile medicale proprii, inclusiv echipamentele individuale de protecție. Aceasta presupune crearea condițiilor juridice care permit, dacă este necesar, să se facă rapid și cu ușurință achiziții sau să se lanseze procese de fabricație. În plus, autoritățile locale și regionale trebuie să fie sprijinite în modernizarea capacităților lor de reacție la urgențe și de protecție în caz de catastrofe. Având în vedere că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în furnizarea de servicii publice de sănătate și servicii sociale pentru cetățeni, CoR va pleda pentru o acțiune coordonată la nivelul UE și pentru sprijinirea structurilor naționale, regionale și locale de pregătire în caz de dezastre, ca răspuns la amenințări sanitare și situații de criză, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 53. | va organiza reziliența ciclurilor economice prin consolidarea convergenței spațiale a lanțurilor de producție din Europa; |
| --- | --- |

53.

va organiza reziliența ciclurilor economice prin consolidarea convergenței spațiale a lanțurilor de producție din Europa;

| 54. | va promova utilizarea strategiilor de dezvoltare urbană durabilă, pentru a stimula creșterea economică, crearea de locuri de muncă, munca decentă și incluziunea socială, în conformitate cu obiectivele Cartei de la Leipzig reînnoite și cu Agenda urbană a UE; |
| --- | --- |

54.

va promova utilizarea strategiilor de dezvoltare urbană durabilă, pentru a stimula creșterea economică, crearea de locuri de muncă, munca decentă și incluziunea socială, în conformitate cu obiectivele Cartei de la Leipzig reînnoite și cu Agenda urbană a UE;

| 55. | va depune eforturi în vederea unui cadru reînnoit de guvernanță economică, care să includă Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), pe baza învățămintelor trase în urma crizei, în vederea îmbunătățirii normelor fiscale ale UE prin introducerea unei reguli de aur pentru investițiile durabile, inclusiv cofinanțarea fondurilor structurale și de investiții în cadrul obiectivului general de planificare financiară durabilă; |
| --- | --- |

55.

va depune eforturi în vederea unui cadru reînnoit de guvernanță economică, care să includă Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), pe baza învățămintelor trase în urma crizei, în vederea îmbunătățirii normelor fiscale ale UE prin introducerea unei reguli de aur pentru investițiile durabile, inclusiv cofinanțarea fondurilor structurale și de investiții în cadrul obiectivului general de planificare financiară durabilă;

| 56. | va monitoriza impactul pandemiei și al efectelor ei negative asupra ocupării forței de muncă pe termen lung în toate economiile locale și regionale din UE. Subliniază importanța regândirii strategiilor industriale și antreprenoriale ale UE, concentrându-se asupra aspectelor legate de durabilitate ale creșterii, pentru a realiza o redresare rapidă. Va promova ecosistemele inovatoare, economia socială și specializarea inteligentă și va sprijini politicile industriale locale; |
| --- | --- |

56.

va monitoriza impactul pandemiei și al efectelor ei negative asupra ocupării forței de muncă pe termen lung în toate economiile locale și regionale din UE. Subliniază importanța regândirii strategiilor industriale și antreprenoriale ale UE, concentrându-se asupra aspectelor legate de durabilitate ale creșterii, pentru a realiza o redresare rapidă. Va promova ecosistemele inovatoare, economia socială și specializarea inteligentă și va sprijini politicile industriale locale;

| 57. | va monitoriza aplicarea Codului de conduită privind parteneriatul, pentru a garanta implicarea deplină a autorităților locale și regionale în pregătirea acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027. Guvernanța semestrului european ar trebui, de asemenea, să se ghideze după principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

57.

va monitoriza aplicarea Codului de conduită privind parteneriatul, pentru a garanta implicarea deplină a autorităților locale și regionale în pregătirea acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027. Guvernanța semestrului european ar trebui, de asemenea, să se ghideze după principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri;

| 58. | va solicita ca orașele și regiunile să aibă acces direct la finanțare europeană pentru punerea în aplicare a Pactului verde european și se va asigura că autoritățile locale și regionale sunt implicate în pregătirea planurilor pentru o tranziție justă și în punerea în aplicare a Fondului pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

58.

va solicita ca orașele și regiunile să aibă acces direct la finanțare europeană pentru punerea în aplicare a Pactului verde european și se va asigura că autoritățile locale și regionale sunt implicate în pregătirea planurilor pentru o tranziție justă și în punerea în aplicare a Fondului pentru o tranziție justă;

| 59. | se va asigura că regiunile, orașele și cetățenii pot beneficia de măsurile de simplificare a fondurilor structurale și de investiții europene. Va sprijini combaterea și prevenirea gestionării necorespunzătoare și a fraudării fondurilor UE; |
| --- | --- |

59.

se va asigura că regiunile, orașele și cetățenii pot beneficia de măsurile de simplificare a fondurilor structurale și de investiții europene. Va sprijini combaterea și prevenirea gestionării necorespunzătoare și a fraudării fondurilor UE;

| 60. | va contribui la consolidarea și îmbunătățirea funcționării pieței unice, nu numai prin identificarea barierelor de la nivel local și regional care stau în calea celor patru libertăți și prin încurajarea simplificării administrative, ci și insistând că autoritățile locale și regionale sunt o parte esențială a punerii în aplicare și a asigurării respectării normelor pieței unice. Va sublinia, în această privință, efectele drastice pe care libertatea de circulație le are asupra pieței unice și va avertiza cu privire la orice fragmentare suplimentară a acesteia; |
| --- | --- |

60.

va contribui la consolidarea și îmbunătățirea funcționării pieței unice, nu numai prin identificarea barierelor de la nivel local și regional care stau în calea celor patru libertăți și prin încurajarea simplificării administrative, ci și insistând că autoritățile locale și regionale sunt o parte esențială a punerii în aplicare și a asigurării respectării normelor pieței unice. Va sublinia, în această privință, efectele drastice pe care libertatea de circulație le are asupra pieței unice și va avertiza cu privire la orice fragmentare suplimentară a acesteia;

| 61. | va extinde campania „Alianța pentru coeziune”, pentru a mobiliza părțile interesate din sectorul public și din cel privat să promoveze politica de coeziune și să demonstreze valoarea adăugată a Uniunii Europene pentru fiecare cetățean și pentru principiile democratice, prin monitorizarea și comunicarea impactului investițiilor finanțate de UE; |
| --- | --- |

61.

va extinde campania „Alianța pentru coeziune”, pentru a mobiliza părțile interesate din sectorul public și din cel privat să promoveze politica de coeziune și să demonstreze valoarea adăugată a Uniunii Europene pentru fiecare cetățean și pentru principiile democratice, prin monitorizarea și comunicarea impactului investițiilor finanțate de UE;

| 62. | va monitoriza Cadrul temporar privind ajutoarele de stat și măsurile ulterioare cu o intenție similară, care permit acordarea de sprijin specific pentru salvarea de locuri de muncă în sectoarele și regiunile grav afectate de pandemie. Subliniază că, în acest context, normele mai flexibile privind ajutoarele de stat ar avea drept scop „remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru” și că acest motiv va rămâne valabil și după luna decembrie 2020, data expirării Cadrului temporar; invită, prin urmare, Comisia să fie pregătită să extindă Cadrul temporar sau să permită măsuri de flexibilizare similare pentru a ajuta sectoarele și regiunile afectate de criză să se redreseze; |
| --- | --- |

62.

va monitoriza Cadrul temporar privind ajutoarele de stat și măsurile ulterioare cu o intenție similară, care permit acordarea de sprijin specific pentru salvarea de locuri de muncă în sectoarele și regiunile grav afectate de pandemie. Subliniază că, în acest context, normele mai flexibile privind ajutoarele de stat ar avea drept scop „remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru” și că acest motiv va rămâne valabil și după luna decembrie 2020, data expirării Cadrului temporar; invită, prin urmare, Comisia să fie pregătită să extindă Cadrul temporar sau să permită măsuri de flexibilizare similare pentru a ajuta sectoarele și regiunile afectate de criză să se redreseze;

| 63. | va sprijini colectarea și diseminarea informațiilor legate de flexibilitatea procedurilor de achiziții publice, deoarece, în circumstanțele actuale, acestea oferă autorităților contractante posibilitatea de a utiliza procedura negociată cu cerințe procedurale reduse; |
| --- | --- |

63.

va sprijini colectarea și diseminarea informațiilor legate de flexibilitatea procedurilor de achiziții publice, deoarece, în circumstanțele actuale, acestea oferă autorităților contractante posibilitatea de a utiliza procedura negociată cu cerințe procedurale reduse;

| 64. | va sprijini o agendă a UE pentru zonele rurale, cu scopul de a combate fenomenul depopulării, de a evita riscul de sărăcie în aceste regiuni și de a garanta o abordare echilibrată și cuprinzătoare a dezvoltării teritoriale europene; |
| --- | --- |

64.

va sprijini o agendă a UE pentru zonele rurale, cu scopul de a combate fenomenul depopulării, de a evita riscul de sărăcie în aceste regiuni și de a garanta o abordare echilibrată și cuprinzătoare a dezvoltării teritoriale europene;

| 65. | va continua în mod activ activitățile sale din cadrul inițiativei „Sate inteligente” și va promova acest concept în rândul instituțiilor europene; va promova inovarea și inițiativele de modernizare dedicate zonelor rurale și adoptarea unei strategii pentru o mobilitate inteligentă și durabilă în cadrul programului de promovare a destinațiilor turistice inteligente; |
| --- | --- |

65.

va continua în mod activ activitățile sale din cadrul inițiativei „Sate inteligente” și va promova acest concept în rândul instituțiilor europene; va promova inovarea și inițiativele de modernizare dedicate zonelor rurale și adoptarea unei strategii pentru o mobilitate inteligentă și durabilă în cadrul programului de promovare a destinațiilor turistice inteligente;

| 66. | va insista ca, într-o situație de criză în care granițele trebuie închise temporar sau monitorizate mai strict, UE și statele membre să convină reguli și proceduri comune cu caracter obligatoriu care să garanteze libertatea de circulație în UE; va atrage atenția că zonele economice și sociale transfrontaliere au o valoare importantă pentru UE; |
| --- | --- |

66.

va insista ca, într-o situație de criză în care granițele trebuie închise temporar sau monitorizate mai strict, UE și statele membre să convină reguli și proceduri comune cu caracter obligatoriu care să garanteze libertatea de circulație în UE; va atrage atenția că zonele economice și sociale transfrontaliere au o valoare importantă pentru UE;

| 67. | va pune în evidență faptul că, în timpul crizei provocate de COVID-19, actorii locali și regionali, în ciuda numeroaselor frontiere închise și a restricțiilor fără precedent, au dat dovadă de o capacitate admirabilă de a găsi soluții pentru a continua cooperarea transfrontalieră și transnațională, demonstrând solidaritatea reală între cetățenii europeni. Această criză ne reamintește că o Europă fără frontiere interne este una dintre principalele realizări ale integrării europene și ea trebuie protejată. Implicarea în proiecte transfrontaliere la scară individuală și mică, care creează structura rețelelor și a proiectelor transfrontaliere de mari dimensiuni, prin ele construindu-se încrederea reciprocă între participanți, ar trebui să rămână o prioritate permanentă a Uniunii Europene și a instituțiilor sale; |
| --- | --- |

67.

va pune în evidență faptul că, în timpul crizei provocate de COVID-19, actorii locali și regionali, în ciuda numeroaselor frontiere închise și a restricțiilor fără precedent, au dat dovadă de o capacitate admirabilă de a găsi soluții pentru a continua cooperarea transfrontalieră și transnațională, demonstrând solidaritatea reală între cetățenii europeni. Această criză ne reamintește că o Europă fără frontiere interne este una dintre principalele realizări ale integrării europene și ea trebuie protejată. Implicarea în proiecte transfrontaliere la scară individuală și mică, care creează structura rețelelor și a proiectelor transfrontaliere de mari dimensiuni, prin ele construindu-se încrederea reciprocă între participanți, ar trebui să rămână o prioritate permanentă a Uniunii Europene și a instituțiilor sale;

| 68. | va reafirma importanța cooperării teritoriale europene și se va asigura că sunt alocate resursele bugetare necesare pentru această cooperare, care – pentru multe autorități regionale – s-a dovedit indispensabilă atât pentru schimbul de expertiză, cât și pentru cele mai bune practici privind principalele provocări, dar și pentru construirea de legături la nivel personal între autoritățile regionale la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

68.

va reafirma importanța cooperării teritoriale europene și se va asigura că sunt alocate resursele bugetare necesare pentru această cooperare, care – pentru multe autorități regionale – s-a dovedit indispensabilă atât pentru schimbul de expertiză, cât și pentru cele mai bune practici privind principalele provocări, dar și pentru construirea de legături la nivel personal între autoritățile regionale la nivel transfrontalier;

| 69. | va încuraja investițiile publice pe insule, în regiunile slab populate și în regiunile ultraperiferice, adaptând în continuare normele privind ajutoarele de stat, sporind cofinanțarea europeană în cadrul politicii de coeziune și dezvoltând cooperarea teritorială cu țările terțe; |
| --- | --- |

69.

va încuraja investițiile publice pe insule, în regiunile slab populate și în regiunile ultraperiferice, adaptând în continuare normele privind ajutoarele de stat, sporind cofinanțarea europeană în cadrul politicii de coeziune și dezvoltând cooperarea teritorială cu țările terțe;

| 70. | va promova actualizarea sistemului general de gestionare a politicii de coeziune, în special prin simplificarea procedurilor administrative la toate nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

70.

va promova actualizarea sistemului general de gestionare a politicii de coeziune, în special prin simplificarea procedurilor administrative la toate nivelurile de guvernanță;

| 71. | va solicita punerea în aplicare la nivel teritorial a Pilonului european al drepturilor sociale și a comunicării „O Europă socială puternică pentru tranziții juste”; |
| --- | --- |

71.

va solicita punerea în aplicare la nivel teritorial a Pilonului european al drepturilor sociale și a comunicării „O Europă socială puternică pentru tranziții juste”;

| 72. | va sprijini crearea de către Comisia Europeană a dimensiunii regionale a tabloului de bord social european, în strânsă cooperare cu statele membre; |
| --- | --- |

72.

va sprijini crearea de către Comisia Europeană a dimensiunii regionale a tabloului de bord social european, în strânsă cooperare cu statele membre;

| 73. | va spori reziliența ecosistemelor regionale de inovare împotriva efectelor nocive ale unor situații de urgență viitoare, prin finalizarea Spațiului european de cercetare pentru libera circulație a cercetătorilor, a cunoștințelor și a tehnologiei științifice, promovând sinergiile dintre Orizont Europa și alte programe de finanțare ale UE și continuând activitatea de succes a Platformei pentru schimb de cunoștințe și a inițiativei interinstituționale „Știința sprijină regiunile” (Science meets Regions); |
| --- | --- |

73.

va spori reziliența ecosistemelor regionale de inovare împotriva efectelor nocive ale unor situații de urgență viitoare, prin finalizarea Spațiului european de cercetare pentru libera circulație a cercetătorilor, a cunoștințelor și a tehnologiei științifice, promovând sinergiile dintre Orizont Europa și alte programe de finanțare ale UE și continuând activitatea de succes a Platformei pentru schimb de cunoștințe și a inițiativei interinstituționale „Știința sprijină regiunile” (Science meets Regions);

| 74. | va contribui la revizuirea Regulamentului TEN-T și a finanțării acestei rețele, subliniind că este necesară realizarea verigilor care lipsesc în infrastructura de transport transfrontalieră pentru a conecta toate orașele și regiunile Uniunii din zonele centrale, periferice și ultraperiferice. |
| --- | --- |

74.

va contribui la revizuirea Regulamentului TEN-T și a finanțării acestei rețele, subliniind că este necesară realizarea verigilor care lipsesc în infrastructura de transport transfrontalieră pentru a conecta toate orașele și regiunile Uniunii din zonele centrale, periferice și ultraperiferice.

Comitetul European al Regiunilor își va utiliza toate resursele și influența politică pentru a consolida Europa. Prin protejarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi, asigurându-se că politicile și investițiile UE sunt eficiente și eficace, Comitetul se va strădui să transforme UE astfel încât să devină mai competitivă, mai durabilă și mai rezilientă și să răspundă așteptărilor cetățenilor săi.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Declarația Comitetului European al Regiunilor pe tema „Autoritățile locale și regionale ca actori ai răspunsului european la criza provocată de pandemia de COVID-19”.

1

(2)  Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (JO L 373, 21.12.2004, p. 37).

2

(3)  Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22).

3

(4)  COM(2008) 426: Propunere de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor.

4

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/16

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2021

(2020/C 324/03)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR,

având în vedere:

| — | programul de lucru adaptat al Comisiei Europene pentru 2020 (1), |
| --- | --- |

—

programul de lucru adaptat al Comisiei Europene pentru 2020 (1),

| — | protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012, |
| --- | --- |

—

protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012,

| — | prioritățile CoR pentru mandatul său de cinci ani (2020-2025), |
| --- | --- |

—

prioritățile CoR pentru mandatul său de cinci ani (2020-2025),

încurajează Comisia Europeană să desfășoare următoarele acțiuni prin programul său de lucru pentru 2021:

| 1. | să răspundă la semnalul de alarmă tras de criza provocată de pandemia de COVID-19, concentrându-se mai mult pe bunăstarea socială și pe durabilitatea mediului în cadrul modelului economiei sociale de piață, ținând cont, în același timp, de obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

1.

să răspundă la semnalul de alarmă tras de criza provocată de pandemia de COVID-19, concentrându-se mai mult pe bunăstarea socială și pe durabilitatea mediului în cadrul modelului economiei sociale de piață, ținând cont, în același timp, de obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU;

| 2. | să se asigure că strategia de redresare pentru perioada de după pandemie, aliniată pe deplin la obiectivele Pactului verde și la angajamentele asumate de UE în temeiul Acordului de la Paris, pune accent pe protejarea sănătății cetățenilor europeni și pe restabilirea creșterii economice în UE. Legile adoptate în materie de schimbări climatice trebuie să recunoască întreaga diversitate geografică, economică și socială a teritoriilor Europei și să consolideze principiul guvernanței pe mai multe niveluri în tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

2.

să se asigure că strategia de redresare pentru perioada de după pandemie, aliniată pe deplin la obiectivele Pactului verde și la angajamentele asumate de UE în temeiul Acordului de la Paris, pune accent pe protejarea sănătății cetățenilor europeni și pe restabilirea creșterii economice în UE. Legile adoptate în materie de schimbări climatice trebuie să recunoască întreaga diversitate geografică, economică și socială a teritoriilor Europei și să consolideze principiul guvernanței pe mai multe niveluri în tranziția către neutralitatea climatică;

| 3. | să colaboreze cu CoR în vederea creșterii vizibilității și a sprijinului public pentru astfel de acțiuni prin intermediul cadrului său Pactul verde la nivel local; |
| --- | --- |

3.

să colaboreze cu CoR în vederea creșterii vizibilității și a sprijinului public pentru astfel de acțiuni prin intermediul cadrului său Pactul verde la nivel local;

| 4. | să includă dimensiunea sănătății în cadrul Pactului verde, promovând o viață sănătoasă pentru toți, aprofundând analiza legăturilor și sinergiilor existente între sănătate, mediu, energie, economie, locuri de muncă, competitivitate și protejarea climei, propunând în același timp o strategie clară pentru construirea de teritorii, economii și societăți reziliente în perioada de după pandemie în cadrul Obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU; |
| --- | --- |

4.

să includă dimensiunea sănătății în cadrul Pactului verde, promovând o viață sănătoasă pentru toți, aprofundând analiza legăturilor și sinergiilor existente între sănătate, mediu, energie, economie, locuri de muncă, competitivitate și protejarea climei, propunând în același timp o strategie clară pentru construirea de teritorii, economii și societăți reziliente în perioada de după pandemie în cadrul Obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU;

| 5. | să ia măsuri suplimentare pentru a reduce presiunea asupra autorităților naționale, regionale și locale în eforturile acestora de a gestiona criza provocată de COVID-19 și să folosească toate fondurile disponibile pentru a contribui la satisfacerea nevoilor sistemelor de sănătate europene. Răspândirea rapidă a virusului a pus atât sistemul de sănătate, cât și sistemul de asistență socială sub o presiune sporită, fiind necesară, în același timp, pregătirea pentru un „al doilea val”; ar trebui ca în vederea planificării transfrontaliere privind pandemiile să fie încurajată crearea unor celule de criză regionale, care să cuprindă toate nivelurile de guvernanță și care să acționeze în funcție de evoluția pandemiei, în loc ca acțiunile lor să se oprească la granițele naționale; |
| --- | --- |

5.

să ia măsuri suplimentare pentru a reduce presiunea asupra autorităților naționale, regionale și locale în eforturile acestora de a gestiona criza provocată de COVID-19 și să folosească toate fondurile disponibile pentru a contribui la satisfacerea nevoilor sistemelor de sănătate europene. Răspândirea rapidă a virusului a pus atât sistemul de sănătate, cât și sistemul de asistență socială sub o presiune sporită, fiind necesară, în același timp, pregătirea pentru un „al doilea val”; ar trebui ca în vederea planificării transfrontaliere privind pandemiile să fie încurajată crearea unor celule de criză regionale, care să cuprindă toate nivelurile de guvernanță și care să acționeze în funcție de evoluția pandemiei, în loc ca acțiunile lor să se oprească la granițele naționale;

| 6. | să coopereze cu CoR în scopul stimulării gradului de conștientizare și a capacităților autorităților de gestionare pentru a utiliza la maximum oportunitățile legate de Pactul verde și să încurajeze, în același timp, un acces mai direct al autorităților locale și regionale la fondurile UE în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului verde, și mai ales să sprijine regiunile frontaliere prin accelerarea introducerii Mecanismului transfrontalier european (MTFE); |
| --- | --- |

6.

să coopereze cu CoR în scopul stimulării gradului de conștientizare și a capacităților autorităților de gestionare pentru a utiliza la maximum oportunitățile legate de Pactul verde și să încurajeze, în același timp, un acces mai direct al autorităților locale și regionale la fondurile UE în vederea îndeplinirii obiectivelor Pactului verde, și mai ales să sprijine regiunile frontaliere prin accelerarea introducerii Mecanismului transfrontalier european (MTFE);

| 7. | să promoveze Pactul climatic ca o întreprindere comună pentru o mai bună cooperare între autoritățile locale și regionale, instituțiile europene și cetățeni, vizând combaterea schimbărilor climatice și, simultan, abordarea crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19 și ca un cadru strategic care reunește toată părțile interesate pentru elaborarea și aplicarea pactelor climatice locale și pentru schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

7.

să promoveze Pactul climatic ca o întreprindere comună pentru o mai bună cooperare între autoritățile locale și regionale, instituțiile europene și cetățeni, vizând combaterea schimbărilor climatice și, simultan, abordarea crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19 și ca un cadru strategic care reunește toată părțile interesate pentru elaborarea și aplicarea pactelor climatice locale și pentru schimbul de bune practici;

| 8. | să creeze un forum de redresare ecologică, în cadrul căruia CoR, Comisia Europeană, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate să poată colabora la punerea în aplicare a Pactului verde în noul cadru de redresare post-pandemică; |
| --- | --- |

8.

să creeze un forum de redresare ecologică, în cadrul căruia CoR, Comisia Europeană, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate să poată colabora la punerea în aplicare a Pactului verde în noul cadru de redresare post-pandemică;

| 9. | să se asigure că obiectivul atingerii unei poluări zero pentru un mediu netoxic, prevăzut de Pactul verde, rămâne o parte esențială a redresării ecologice. Un plan de acțiune ambițios vizând poluarea zero pentru apă, aer și sol este indispensabil în special pentru a contribui la protecția sănătății; |
| --- | --- |

9.

să se asigure că obiectivul atingerii unei poluări zero pentru un mediu netoxic, prevăzut de Pactul verde, rămâne o parte esențială a redresării ecologice. Un plan de acțiune ambițios vizând poluarea zero pentru apă, aer și sol este indispensabil în special pentru a contribui la protecția sănătății;

| 10. | să fie mai ambițioasă în perspectiva viitoarei strategii a UE privind biodiversitatea pentru a opri pierderea continuă a biodiversității și a permite UE să joace un rol principal la nivel mondial în protecția și restabilirea biodiversității, ceea ce este esențial în prevenirea sau reducerea efectelor viitoarelor pandemii; să promoveze o punere în aplicare rapidă a Strategiei UE pentru păduri, asigurând punerea în practică a mecanismelor adecvate care să asigure schimbul și multiplicarea celor mai bune practici; |
| --- | --- |

10.

să fie mai ambițioasă în perspectiva viitoarei strategii a UE privind biodiversitatea pentru a opri pierderea continuă a biodiversității și a permite UE să joace un rol principal la nivel mondial în protecția și restabilirea biodiversității, ceea ce este esențial în prevenirea sau reducerea efectelor viitoarelor pandemii; să promoveze o punere în aplicare rapidă a Strategiei UE pentru păduri, asigurând punerea în practică a mecanismelor adecvate care să asigure schimbul și multiplicarea celor mai bune practici;

| 11. | să promoveze producția durabilă și locală de produse alimentare în punerea în aplicare a inițiativelor prevăzute de Strategia „De la fermă la consumator”, conservând astfel biodiversitatea, solul, apa și mediul marin și asigurând un nivel bun de venit pentru fermierii din UE; să asigure, totodată, prețuri echitabile de piață într-o poziție echitabilă pe piață pentru producătorii agricoli, prin adaptarea producției la cererea de pe piață într-un mod general obligatoriu, în special în situația unei crize a pieței; să asigure sprijinirea fermierilor și a zonelor rurale în realizarea schimbărilor structurale necesare pentru tranziția către sisteme alimentare mai durabile; |
| --- | --- |

11.

să promoveze producția durabilă și locală de produse alimentare în punerea în aplicare a inițiativelor prevăzute de Strategia „De la fermă la consumator”, conservând astfel biodiversitatea, solul, apa și mediul marin și asigurând un nivel bun de venit pentru fermierii din UE; să asigure, totodată, prețuri echitabile de piață într-o poziție echitabilă pe piață pentru producătorii agricoli, prin adaptarea producției la cererea de pe piață într-un mod general obligatoriu, în special în situația unei crize a pieței; să asigure sprijinirea fermierilor și a zonelor rurale în realizarea schimbărilor structurale necesare pentru tranziția către sisteme alimentare mai durabile;

| 12. | să prezinte un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, care să contribuie la consolidarea dimensiunii sociale a UE și la atenuarea impactului tranziției ecologice și a celei digitale în curs de desfășurare. CoR accentuează că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale are o puternică componentă teritorială și că tabloul de bord social, care, în prezent, reflectă doar mediile de la nivel național, trebuie consolidat cu date de la nivel regional; |
| --- | --- |

12.

să prezinte un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, care să contribuie la consolidarea dimensiunii sociale a UE și la atenuarea impactului tranziției ecologice și a celei digitale în curs de desfășurare. CoR accentuează că punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale are o puternică componentă teritorială și că tabloul de bord social, care, în prezent, reflectă doar mediile de la nivel național, trebuie consolidat cu date de la nivel regional;

| 13. | să integreze Garanția europeană pentru copii, care abordează problema sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor din UE, în planul de punere în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

13.

să integreze Garanția europeană pentru copii, care abordează problema sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor din UE, în planul de punere în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale;

| 14. | să exploreze potențialul economiei sociale și să pregătească un „Plan de acțiuni pentru economia socială” care să încorporeze principiile sale în diferite politici socioeconomice ale Uniunii Europene, contribuind astfel la o tranziție ecologică și echitabilă și la un plan de redresare în perioada de după pandemia de COVID-19 în care decalajul dintre educație, competențe și locuri de muncă este recuperat, în care se acordă prioritate șomajului în rândul tinerilor și se promovează echilibrul de gen; |
| --- | --- |

14.

să exploreze potențialul economiei sociale și să pregătească un „Plan de acțiuni pentru economia socială” care să încorporeze principiile sale în diferite politici socioeconomice ale Uniunii Europene, contribuind astfel la o tranziție ecologică și echitabilă și la un plan de redresare în perioada de după pandemia de COVID-19 în care decalajul dintre educație, competențe și locuri de muncă este recuperat, în care se acordă prioritate șomajului în rândul tinerilor și se promovează echilibrul de gen;

| 15. | să prezinte o reformă ambițioasă a Pactului de stabilitate și de creștere care să integreze obiectivul finanțelor publice sustenabile și lecțiile învățate din criza provocată de coronavirus; |
| --- | --- |

15.

să prezinte o reformă ambițioasă a Pactului de stabilitate și de creștere care să integreze obiectivul finanțelor publice sustenabile și lecțiile învățate din criza provocată de coronavirus;

| 16. | să contribuie la stimularea investițiilor publice și private care pot avea un impact concret asupra economiei reale la nivel local și regional, ținând seama de situația specifică a regiunilor ultraperiferice; |
| --- | --- |

16.

să contribuie la stimularea investițiilor publice și private care pot avea un impact concret asupra economiei reale la nivel local și regional, ținând seama de situația specifică a regiunilor ultraperiferice;

| 17. | să propună de urgență o reformă profundă a semestrului european și a guvernanței economice a UE în vederea unui proces transparent, incluziv și democratic. Legătura puternică dintre mecanismul de redresare și de reziliență și semestrul european face și mai urgentă necesitatea unei reforme pentru a evita o mai mare centralizare și o abordare descendentă a planurilor de redresare, în loc să se acorde prioritate coeziunii economice, sociale și teritoriale între statele membre și în interiorul acestora, precum și investițiilor publice de calitate necesare pentru redresarea durabilă a UE. Semestrul european revizuit, la fel ca strategia economică generală a Europei pentru realizarea ODD în întreaga UE, trebuie să integreze atât principiile parteneriatului, guvernanței pe mai multe niveluri, cât și o dimensiune teritorială, pe baza propunerii CoR privind codul de conduită pentru implicarea în semestrul european a autorităților locale și regionale la nivel național și a Comitetului European al Regiunilor la nivel european; |
| --- | --- |

17.

să propună de urgență o reformă profundă a semestrului european și a guvernanței economice a UE în vederea unui proces transparent, incluziv și democratic. Legătura puternică dintre mecanismul de redresare și de reziliență și semestrul european face și mai urgentă necesitatea unei reforme pentru a evita o mai mare centralizare și o abordare descendentă a planurilor de redresare, în loc să se acorde prioritate coeziunii economice, sociale și teritoriale între statele membre și în interiorul acestora, precum și investițiilor publice de calitate necesare pentru redresarea durabilă a UE. Semestrul european revizuit, la fel ca strategia economică generală a Europei pentru realizarea ODD în întreaga UE, trebuie să integreze atât principiile parteneriatului, guvernanței pe mai multe niveluri, cât și o dimensiune teritorială, pe baza propunerii CoR privind codul de conduită pentru implicarea în semestrul european a autorităților locale și regionale la nivel național și a Comitetului European al Regiunilor la nivel european;

| 18. | să abordeze vulnerabilitatea lanțurilor valorice europene care a fost observată în perioada crizei provocate de COVID-19; să identifice verigile cele mai slabe și să diversifice sursele din lanțurile de aprovizionare ale UE, reducând dependența lor de țări individuale, consolidând baza industrială europeană într-o manieră durabilă și asigurând autonomia industrială strategică a UE; să creeze o politică de grup ca parte centrală a oricărei politici industriale a UE, adecvată pentru scopul urmărit de consolidare a dezvoltării grupurilor europene de clasă mondială care conectează grupuri, rețele și ecosisteme regionale; |
| --- | --- |

18.

să abordeze vulnerabilitatea lanțurilor valorice europene care a fost observată în perioada crizei provocate de COVID-19; să identifice verigile cele mai slabe și să diversifice sursele din lanțurile de aprovizionare ale UE, reducând dependența lor de țări individuale, consolidând baza industrială europeană într-o manieră durabilă și asigurând autonomia industrială strategică a UE; să creeze o politică de grup ca parte centrală a oricărei politici industriale a UE, adecvată pentru scopul urmărit de consolidare a dezvoltării grupurilor europene de clasă mondială care conectează grupuri, rețele și ecosisteme regionale;

| 19. | să insiste asupra unei mai bune puneri în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale ale UE și să se concentreze pe îmbunătățirea impactului socioeconomic și teritorial al acordurilor comerciale, inclusiv al viitorului acord cu Regatul Unit, prin furnizarea de analize sectoriale și geografice mai detaliate, consolidând în același timp condiționările legate de comerț și dezvoltarea durabilă în acordurile de liber schimb; este de acord cu Comisia Europeană că un comerț liber, echitabil și deschis poate funcționa numai în condițiile în care Organizația Mondială a Comerțului (OMC) este o organizație puternică și eficientă și sprijină intenția Comisiei de a lansa o inițiativă cuprinzătoare privind reforma OMC; |
| --- | --- |

19.

să insiste asupra unei mai bune puneri în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale ale UE și să se concentreze pe îmbunătățirea impactului socioeconomic și teritorial al acordurilor comerciale, inclusiv al viitorului acord cu Regatul Unit, prin furnizarea de analize sectoriale și geografice mai detaliate, consolidând în același timp condiționările legate de comerț și dezvoltarea durabilă în acordurile de liber schimb; este de acord cu Comisia Europeană că un comerț liber, echitabil și deschis poate funcționa numai în condițiile în care Organizația Mondială a Comerțului (OMC) este o organizație puternică și eficientă și sprijină intenția Comisiei de a lansa o inițiativă cuprinzătoare privind reforma OMC;

| 20. | să se asigure că autoritățile locale și regionale sunt implicate pe deplin în pregătirea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

20.

să se asigure că autoritățile locale și regionale sunt implicate pe deplin în pregătirea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027;

| 21. | să se asigure că flexibilitatea sporită acordată în utilizarea fondurilor de coeziune și în normele privind ajutoarele de stat, care este necesară pentru a sprijini redresarea economică a regiunilor și orașelor și a zonelor rurale după criza provocată de pandemia de COVID-19, nu duce la centralizarea puterilor și la privarea autorităților locale și regionale de prerogativele lor; |
| --- | --- |

21.

să se asigure că flexibilitatea sporită acordată în utilizarea fondurilor de coeziune și în normele privind ajutoarele de stat, care este necesară pentru a sprijini redresarea economică a regiunilor și orașelor și a zonelor rurale după criza provocată de pandemia de COVID-19, nu duce la centralizarea puterilor și la privarea autorităților locale și regionale de prerogativele lor;

| 22. | să valorifice experiența Agendei urbane a UE și a Cartei reînnoite de la Leipzig prin organizarea unui summit urban privind dezvoltarea urbană durabilă; |
| --- | --- |

22.

să valorifice experiența Agendei urbane a UE și a Cartei reînnoite de la Leipzig prin organizarea unui summit urban privind dezvoltarea urbană durabilă;

| 23. | să se bazeze pe inițiativa „Valul de renovări”, precum și pe planul de acțiune al Parteneriatului urban privind locuințele, adoptat în noiembrie 2018, pentru a pregăti o agendă europeană pentru integrarea problematicii locuințelor în diferitele politici ale UE care au un impact asupra acesteia; |
| --- | --- |

23.

să se bazeze pe inițiativa „Valul de renovări”, precum și pe planul de acțiune al Parteneriatului urban privind locuințele, adoptat în noiembrie 2018, pentru a pregăti o agendă europeană pentru integrarea problematicii locuințelor în diferitele politici ale UE care au un impact asupra acesteia;

| 24. | să propună o agendă europeană coerentă și ambițioasă pentru zonele rurale, destinată în special teritoriilor izolate, care au fost adesea neglijate și, astfel, să creeze o legătură mai strânsă cu cetățenii care locuiesc în zonele rurale și care, prin definiție, sunt mai izolați de sistemele de guvernanță centralizate. Revigorarea localităților și comunităților rurale ar ajuta UE să arate un sprijin tangibil și să-și consolideze legitimitatea la fața locului; |
| --- | --- |

24.

să propună o agendă europeană coerentă și ambițioasă pentru zonele rurale, destinată în special teritoriilor izolate, care au fost adesea neglijate și, astfel, să creeze o legătură mai strânsă cu cetățenii care locuiesc în zonele rurale și care, prin definiție, sunt mai izolați de sistemele de guvernanță centralizate. Revigorarea localităților și comunităților rurale ar ajuta UE să arate un sprijin tangibil și să-și consolideze legitimitatea la fața locului;

| 25. | să ofere un răspuns puternic la provocările cu care se confruntă turismul european, atât prin finanțare pe termen scurt, cât și printr-o strategie de redresare pe termen lung în urma crizei, făcându-l mai rezilient și mai durabil în viitor; astfel, politica de coeziune în cadrul bugetului pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027 trebuie să asigure o mai bună valorificare a potențialului culturii și turismului. Punctul central rămâne competitivitatea economică prin cercetare și inovare, tranziția digitală, precum și agenda europeană privind turismul european; |
| --- | --- |

25.

să ofere un răspuns puternic la provocările cu care se confruntă turismul european, atât prin finanțare pe termen scurt, cât și printr-o strategie de redresare pe termen lung în urma crizei, făcându-l mai rezilient și mai durabil în viitor; astfel, politica de coeziune în cadrul bugetului pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027 trebuie să asigure o mai bună valorificare a potențialului culturii și turismului. Punctul central rămâne competitivitatea economică prin cercetare și inovare, tranziția digitală, precum și agenda europeană privind turismul european;

| 26. | să pună în aplicare Planul de acțiune actualizat pentru educația digitală pentru a ține cont pe deplin de efectele pandemiei de COVID-19 și de noile condiții pentru educație și formare. Planul de acțiune ar trebui, de asemenea, să aibă un rol catalizator în dezvoltarea rapidă a instrumentelor de învățare la distanță în regiuni, orașe și zone rurale și în regiuni mai puțin dezvoltate, în special în școli, făcând din competențele digitale și mediatice o parte integrantă a învățării pe tot parcursul vieții și transformând planul într-o platformă pentru schimbul de bune practici între orașele și regiunile europene și din întreaga lume; |
| --- | --- |

26.

să pună în aplicare Planul de acțiune actualizat pentru educația digitală pentru a ține cont pe deplin de efectele pandemiei de COVID-19 și de noile condiții pentru educație și formare. Planul de acțiune ar trebui, de asemenea, să aibă un rol catalizator în dezvoltarea rapidă a instrumentelor de învățare la distanță în regiuni, orașe și zone rurale și în regiuni mai puțin dezvoltate, în special în școli, făcând din competențele digitale și mediatice o parte integrantă a învățării pe tot parcursul vieții și transformând planul într-o platformă pentru schimbul de bune practici între orașele și regiunile europene și din întreaga lume;

| 27. | să implice în mod activ autoritățile locale și regionale în finalizarea pieței unice digitale, valorificând rolul său cheie în furnizarea de servicii digitale pentru cetățeni și în crearea și gestionarea infrastructurii digitale; să asigure monitorizarea atentă și evaluarea proceselor de transformare digitală durabile în regiunile și orașele europene, cu un accent deosebit pe diferențele dintre mediul urban și cel rural; |
| --- | --- |

27.

să implice în mod activ autoritățile locale și regionale în finalizarea pieței unice digitale, valorificând rolul său cheie în furnizarea de servicii digitale pentru cetățeni și în crearea și gestionarea infrastructurii digitale; să asigure monitorizarea atentă și evaluarea proceselor de transformare digitală durabile în regiunile și orașele europene, cu un accent deosebit pe diferențele dintre mediul urban și cel rural;

| 28. | să asigure creșterea nivelului de finanțare și de educație cu privire la instalarea rapidă și la scară globală a infrastructurii digitale și în special a tehnologiei 5G în UE, inclusiv prin intermediul viitorului fond european de redresare, garantând în același timp o conexiune în bandă largă mai rapidă și echipamentul necesar în zonele rurale, de munte, insulare și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

28.

să asigure creșterea nivelului de finanțare și de educație cu privire la instalarea rapidă și la scară globală a infrastructurii digitale și în special a tehnologiei 5G în UE, inclusiv prin intermediul viitorului fond european de redresare, garantând în același timp o conexiune în bandă largă mai rapidă și echipamentul necesar în zonele rurale, de munte, insulare și în regiunile ultraperiferice;

| 29. | să sprijine lansarea unui spațiu european al educației până în 2025, în strânsă sinergie cu spațiul european de cercetare, în vederea asigurării unei educații și formări de înaltă calitate, precum și a egalității și echității în educație, ca răspuns la schimbările demografice și la exodul creierelor; să implice CoR în elaborarea și în punerea în aplicare a măsurilor viitoare privind educația și formarea, precum și în punerea în aplicare a Agendei actualizate pentru competențe în Europa și a Planului de acțiune pentru educație digitală; |
| --- | --- |

29.

să sprijine lansarea unui spațiu european al educației până în 2025, în strânsă sinergie cu spațiul european de cercetare, în vederea asigurării unei educații și formări de înaltă calitate, precum și a egalității și echității în educație, ca răspuns la schimbările demografice și la exodul creierelor; să implice CoR în elaborarea și în punerea în aplicare a măsurilor viitoare privind educația și formarea, precum și în punerea în aplicare a Agendei actualizate pentru competențe în Europa și a Planului de acțiune pentru educație digitală;

| 30. | să prezinte o evaluare bazată pe date științifice a efectelor pandemiei de COVID-19 asupra schimbărilor demografice și să se asigure că deciziile viitoare sunt adaptate nevoilor și particularităților locale; |
| --- | --- |

30.

să prezinte o evaluare bazată pe date științifice a efectelor pandemiei de COVID-19 asupra schimbărilor demografice și să se asigure că deciziile viitoare sunt adaptate nevoilor și particularităților locale;

| 31. | să sprijine cu prioritate organizațiile – inclusiv cele non-profit – precum și IMM-urile, artiștii individuali și angajații din sectoarele culturale și creative, care au suferit în mod deosebit din cauza pandemiei de COVID-19. În procesul de îmbunătățire a cadrului strategic actual al culturii în UE și în următorul program Europa creativă, ar trebui acordată o atenție specială consolidării și protejării configurației culturale bogate a Europei, precum și specificului și patrimoniului regional și local; |
| --- | --- |

31.

să sprijine cu prioritate organizațiile – inclusiv cele non-profit – precum și IMM-urile, artiștii individuali și angajații din sectoarele culturale și creative, care au suferit în mod deosebit din cauza pandemiei de COVID-19. În procesul de îmbunătățire a cadrului strategic actual al culturii în UE și în următorul program Europa creativă, ar trebui acordată o atenție specială consolidării și protejării configurației culturale bogate a Europei, precum și specificului și patrimoniului regional și local;

| 32. | să se asigure că asistența acordată de Uniune în perioada de după criză țărilor candidate și țărilor potențial candidate ajunge la comunitățile locale și implică și abilitează suficient autoritățile locale și regionale, care au un rol esențial în stabilirea legitimității democratice a angajamentului UE în aceste țări, continuând în același timp să evidențieze și să abordeze pericolele unei „acaparări a statului la nivel local” care amenință fundamentele democrației; |
| --- | --- |

32.

să se asigure că asistența acordată de Uniune în perioada de după criză țărilor candidate și țărilor potențial candidate ajunge la comunitățile locale și implică și abilitează suficient autoritățile locale și regionale, care au un rol esențial în stabilirea legitimității democratice a angajamentului UE în aceste țări, continuând în același timp să evidențieze și să abordeze pericolele unei „acaparări a statului la nivel local” care amenință fundamentele democrației;

| 33. | să mărească sprijinul acordat de UE și care vizează nevoile autorităților locale și regionale și ale asociațiilor acestora din țările partenere, în special în țările partenere sud-mediteraneene și din Parteneriatul estic, cu scopul de a crea noi dinamici pentru reformele de descentralizare și de a îmbunătăți rezultatele în domeniul guvernanței, precum și cu scopul de a consolida vizibilitatea beneficiilor politicilor UE în teritoriile și nivelurile de guvernanță ale țărilor partenere. Acest lucru ar trebui să includă înființarea unei școli de administrație publică a Parteneriatului estic, astfel cum se propune în Comunicarea comună privind politica Parteneriatului estic după 2020; |
| --- | --- |

33.

să mărească sprijinul acordat de UE și care vizează nevoile autorităților locale și regionale și ale asociațiilor acestora din țările partenere, în special în țările partenere sud-mediteraneene și din Parteneriatul estic, cu scopul de a crea noi dinamici pentru reformele de descentralizare și de a îmbunătăți rezultatele în domeniul guvernanței, precum și cu scopul de a consolida vizibilitatea beneficiilor politicilor UE în teritoriile și nivelurile de guvernanță ale țărilor partenere. Acest lucru ar trebui să includă înființarea unei școli de administrație publică a Parteneriatului estic, astfel cum se propune în Comunicarea comună privind politica Parteneriatului estic după 2020;

| 34. | să contribuie la elaborarea ODD, inclusiv prin implicarea activă a autorităților locale și regionale din țările partenere și prin sprijinirea activităților de cooperare de la egal la egal, în spiritul parteneriatului și al solidarității, în special prin prisma efectelor globale grave ale pandemiei de COVID-19 și a măsurilor pentru ținerea sub control a acesteia; |
| --- | --- |

34.

să contribuie la elaborarea ODD, inclusiv prin implicarea activă a autorităților locale și regionale din țările partenere și prin sprijinirea activităților de cooperare de la egal la egal, în spiritul parteneriatului și al solidarității, în special prin prisma efectelor globale grave ale pandemiei de COVID-19 și a măsurilor pentru ținerea sub control a acesteia;

| 35. | să implice autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare și monitorizarea Strategiei UE privind egalitatea de gen și să includă în aceasta măsuri și instrumente de reziliență ca răspuns la consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 în ceea ce privește aspectele legate de egalitatea de gen; |
| --- | --- |

35.

să implice autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare și monitorizarea Strategiei UE privind egalitatea de gen și să includă în aceasta măsuri și instrumente de reziliență ca răspuns la consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 în ceea ce privește aspectele legate de egalitatea de gen;

| 36. | să profite de ocazia oferită de Conferința privind viitorul Europei pentru a reflecta împreună cu cetățenii și autoritățile locale și regionale asupra Uniunii Europene ca proiect bazat pe valori fundamentale precum democrația, drepturile fundamentale și statul de drept, precum și asupra schimbărilor necesare în cadrul instituțional actual, pentru a-și îmbunătăți eficacitatea și legitimitatea, precum și sentimentul de „apartenență” al cetățenilor la proiectul european; |
| --- | --- |

36.

să profite de ocazia oferită de Conferința privind viitorul Europei pentru a reflecta împreună cu cetățenii și autoritățile locale și regionale asupra Uniunii Europene ca proiect bazat pe valori fundamentale precum democrația, drepturile fundamentale și statul de drept, precum și asupra schimbărilor necesare în cadrul instituțional actual, pentru a-și îmbunătăți eficacitatea și legitimitatea, precum și sentimentul de „apartenență” al cetățenilor la proiectul european;

| 37. | să includă pe deplin CoR și parlamentele naționale și regionale cu competență legislativă proprie, în toate organismele Conferinței privind viitorul Europei, aducând procesul cât mai aproape de cetățeni posibil; să coopereze cu CoR în elaborarea unui model pilot pentru un dialog permanent și structurat cu cetățenii prin intermediul autorităților locale și regionale, care să permită un proces de comunicare bidirecțional între cetățeni și instituțiile UE, care ar putea servi ulterior la îmbunătățirea procesului de luare a deciziilor al UE pe termen lung; |
| --- | --- |

37.

să includă pe deplin CoR și parlamentele naționale și regionale cu competență legislativă proprie, în toate organismele Conferinței privind viitorul Europei, aducând procesul cât mai aproape de cetățeni posibil; să coopereze cu CoR în elaborarea unui model pilot pentru un dialog permanent și structurat cu cetățenii prin intermediul autorităților locale și regionale, care să permită un proces de comunicare bidirecțional între cetățeni și instituțiile UE, care ar putea servi ulterior la îmbunătățirea procesului de luare a deciziilor al UE pe termen lung;

| 38. | să intensifice eforturile de combatere a dezinformării, inclusiv la nivel local și regional, prin sprijin acordat verificatorilor de fapte independenți, alfabetizării mediatice și jurnalismului de calitate, subliniind, în același timp, faptul că procesul de combatere a dezinformării nu trebuie să fie folosit drept scuză pentru cenzură sau limitarea libertății de exprimare; |
| --- | --- |

38.

să intensifice eforturile de combatere a dezinformării, inclusiv la nivel local și regional, prin sprijin acordat verificatorilor de fapte independenți, alfabetizării mediatice și jurnalismului de calitate, subliniind, în același timp, faptul că procesul de combatere a dezinformării nu trebuie să fie folosit drept scuză pentru cenzură sau limitarea libertății de exprimare;

| 39. | să adopte o abordare cuprinzătoare a politicilor în materie de migrație, integrare și azil bazată pe principiile respectării drepturilor fundamentale ale omului, subsidiarității, solidarității și a obligațiilor internaționale ale UE și ale statelor sale membre; să asigure eforturi comune mai bune pentru protecția frontierelor externe ale UE și să consolideze lupta împotriva migrației neregulate și a traficului de persoane, în cooperare cu partenerii UE și țările de origine și de tranzit; să consolideze sprijinul acordat autorităților locale și regionale în rolul esențial pe care îl joacă în politicile în materie de integrare; |
| --- | --- |

39.

să adopte o abordare cuprinzătoare a politicilor în materie de migrație, integrare și azil bazată pe principiile respectării drepturilor fundamentale ale omului, subsidiarității, solidarității și a obligațiilor internaționale ale UE și ale statelor sale membre; să asigure eforturi comune mai bune pentru protecția frontierelor externe ale UE și să consolideze lupta împotriva migrației neregulate și a traficului de persoane, în cooperare cu partenerii UE și țările de origine și de tranzit; să consolideze sprijinul acordat autorităților locale și regionale în rolul esențial pe care îl joacă în politicile în materie de integrare;

| 40. | să continue cooperarea de succes cu CoR privind o mai bună reglementare și promovarea conceptului de „subsidiaritate activă”, în special prin Rețeaua de centre regionale pentru evaluarea punerii în aplicare a politicilor UE (RegHub) și noul său rol în platforma „Pregătiți pentru viitor”, și prin sprijinirea CoR în dezvoltarea RegHub 2.0 pentru a deveni și mai eficient ca furnizor de feedback în timp util, bazat pe experiența utilizatorilor în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor UE la nivel local și regional; să confirme și să elaboreze aceste principii în viitoarea sa comunicare privind o mai bună reglementare; |
| --- | --- |

40.

să continue cooperarea de succes cu CoR privind o mai bună reglementare și promovarea conceptului de „subsidiaritate activă”, în special prin Rețeaua de centre regionale pentru evaluarea punerii în aplicare a politicilor UE (RegHub) și noul său rol în platforma „Pregătiți pentru viitor”, și prin sprijinirea CoR în dezvoltarea RegHub 2.0 pentru a deveni și mai eficient ca furnizor de feedback în timp util, bazat pe experiența utilizatorilor în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor UE la nivel local și regional; să confirme și să elaboreze aceste principii în viitoarea sa comunicare privind o mai bună reglementare;

| 41. | să ia în considerare dezbaterile privind viitorul program de lucru al Comisiei Europene care au avut loc în parlamentele regionale, în urma concluziilor Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea al Comisiei Europene și al proiectului-pilot lansat de Comitetul European al Regiunilor și de Conferința adunărilor legislative regionale europene (CALRE). |
| --- | --- |

41.

să ia în considerare dezbaterile privind viitorul program de lucru al Comisiei Europene care au avut loc în parlamentele regionale, în urma concluziilor Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea al Comisiei Europene și al proiectului-pilot lansat de Comitetul European al Regiunilor și de Conferința adunărilor legislative regionale europene (CALRE).

CoR îi încredințează președintelui său mandatul de a transmite prezenta rezoluție instituțiilor UE și președințiilor Consiliului UE.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 440 final.

1

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/21

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS): perspectiva locală și regională

(2020/C 324/04)

| Raportor: | Michael MURPHY (IE-PPE), membru al Consiliului Comitatului Tipperary |
| --- | --- |
| Document de referință: | Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb: 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018
  COM(2019) 455 final |

Raportor:

Michael MURPHY (IE-PPE), membru al Consiliului Comitatului Tipperary

Document de referință:

Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb: 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018

COM(2019) 455 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută raportul anual al Comisiei privind punerea în aplicare a ALS; consideră că raportul constituie atât un pas decisiv către mai multă transparență, cât și un instrument eficace pentru a comunica cetățenilor informații generale obiective despre acordurile comerciale negociate de UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază potențialul substanțial reprezentat de politica comercială a UE pentru punerea în practică a obiectivelor UE, în special cu privire la creșterea economică durabilă, implementarea obiectivelor de dezvoltare durabilă, ocuparea forței de muncă, crearea de locuri de muncă și investițiile în UE. În același timp, înțelege însă că criza provocată de pandemia de COVID-19 reprezintă un șoc major pentru economiile europene și mondiale și că va denatura oportunitățile pe care comerțul mondial le oferă IMM-urilor europene. Potrivit unui sondaj recent realizat de DG Comerț, pentru 2020 se preconizează o scădere cu 10 %-16 % a comerțului mondial; în UE-27, se așteaptă ca această scădere să se situeze între 9 % și 15 % pentru exporturile în afara UE-27, ceea ce înseamnă că ele se vor reduce cu o valoare cuprinsă între 282 și 470 de miliarde EUR (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că 36 de milioane de locuri de muncă din UE – dintre care 13,7 milioane sunt ocupate de femei – depind de exporturile în afara UE; că în perioada 2000-2017, numărul de locuri de muncă din UE sprijinite de exporturile pe piața mondială a crescut cu 66 %, ceea ce reprezintă 14,3 milioane de locuri de muncă suplimentare, și că ponderea ocupării forței de muncă din UE în domeniul vânzărilor de bunuri și servicii către restul lumii a crescut – în totalul ocupării forței de muncă – de la 10,1 % în 2000 la 15,3 % în 2017 (2). Constată cu îngrijorare că, în 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19, OIM estimează că vor dispărea 12 milioane de locuri de muncă, numai în Europa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța comerțului internațional liber bazat pe norme, care aduce beneficii tuturor partenerilor comerciali. Solicită Comisiei să continue să apere interesele comerciale ale UE și să combată tendința tot mai răspândită de recurgere la protecționism; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că impactul acordurilor de liber schimb ale UE se face resimțit la nivel regional. Prin urmare, CoR solicită Comisiei să fie informat în mod sistematic și să țină seama într-un stadiu incipient al negocierilor de posibilele repercusiuni asupra nivelului local și regional ale schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este de părere că ALS ar trebui să fie adaptate necesităților IMM-urilor în aceeași măsură în care IMM-urile ar trebui să se adapteze cerințelor ALS; subliniază în acest sens rolul vital al autorităților locale și regionale, care trebuie să explice normele ALS IMM-urilor de la fața locului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază responsabilitatea comună a tuturor nivelurilor de guvernanță în garantarea faptului că beneficiile globalizării sunt distribuite în mod echitabil, iar efectele negative sunt atenuate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este îngrijorat să constate multiplicarea măsurilor neconforme cu cerințele OMC și că noile dispoziții netarifare și discriminatorii comportă riscul unei supraîncărcări reciproce de reglementare, devenind treptat noile standarde care stau la baza comerțului mondial; este de părere că programele de sprijin existente ale UE și mecanismele de control aferente ar trebui să fie reevaluate, în conformitate cu normele UE în materie de concurență, pentru a sprijini regiunile afectate de războaiele comerciale prin reducerea presiunii sub care se află; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută înființarea de către Comisie, la 22 decembrie 2017, a unui grup de experți privind acordurile comerciale, astfel încât politica comercială a UE să devină mai transparentă și mai incluzivă; observă că niciunul dintre cei 28 de experți din cadrul grupului (3) nu reprezintă o autoritate locală sau regională sau una dintre asociațiile acestora; solicită Comisiei să mențină grupul de experți în forma sa actuală și poziția de observator a CoR. În cazul în care structura generală a grupului de experți se va schimba, CoR solicită să fie invitat ca membru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că între 29 % și 31 % din comerțul UE este acoperit de acorduri comerciale preferențiale; |
| --- | --- |

10.

Recomandări legate de pandemia de COVID-19

| 11. | salută anunțul Comisiei privind lansarea procedurii de revizuire a politicii comerciale, care va duce la elaborarea unei noi strategii înainte de sfârșitul anului. Cu toate acestea, CoR solicită Comisiei să se asigure că această revizuire dă dovadă de diligența necesară și acordă atenția cuvenită chestiunii punerii în aplicare a acordurilor de liber schimb în regiunile și orașele statelor membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pandemia de COVID-19 a evidențiat faptul că economiile mondiale sunt puternic interconectate și că în vremuri de criză, nicio țară nu poate produce de una singură bunurile de care are nevoie. Prin urmare, pentru a se asigura un sistem comercial mondial echitabil, deschis și bazat pe norme, CoR îndeamnă Comisia Europeană să își continue activitatea privind reforma OMC. În aceeași ordine de idei, constată că, în cazurile în care concurența la nivel mondial este denaturată, UE trebuie să-și utilizeze pe deplin instrumentele de apărare comercială și să dezvolte noi instrumente pentru a aborda practicile de denaturare a pieței adoptate de țările terțe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comisia Europeană să își continue lucrările care vizează combaterea denaturării concurenței pe care subvențiile străine o provoacă în cadrul pieței unice. În acest sens, CoR așteaptă publicarea Cărții albe a Comisiei referitoare la un instrument privind subvențiile străine. Progresele în acest domeniu de activitate sunt deosebit de importante pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE în domenii precum achizițiile publice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | observă că, în ultimă instanță, regiunile și guvernele lor se află în prima linie a crizei, combătând efectele acesteia asupra sănătății și economiei. Consideră, prin urmare, că UE trebuie să depună eforturi pentru construirea de stocuri strategice de echipamente vitale, în vederea pregătirii regiunilor pentru viitoare pandemii. Salută, în această privință, conceptul de „autonomie strategică deschisă”, propus de Comisie în vederea diversificării lanțurilor de aprovizionare globale, precum și repatrierea producției în ce privește anumite materiale de importanță critică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută noua propunere din 27 mai privind CFM, inclusiv noua inițiativă REACT-UE și consolidarea temporară a instrumentului „Next Generation UE”. În acest context, CoR salută fondurile suplimentare alocate pentru politica de coeziune, care pot fi utilizate pentru a combate impactul economic al crizei, inclusiv prin furnizarea de investiții și lichidități IMM-urilor afectate de la nivel local, în special în sectoarele care au avut cel mai mult de suferit. Pe această cale se va garanta salvarea a cât mai multor întreprinderi și locuri de muncă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută simplificarea aplicării unei serii de programe de finanțare ale UE, inclusiv InvestEU, ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, îndeamnă Comisia Europeană să continue și după sfârșitul pandemiei sistemul de facilitare a accesului la finanțare pentru o serie de programe, pentru a permite IMM-urilor europene să transforme digitalizarea și tehnicile de decarbonizare în oportunități profitabile de a crea creștere economică durabilă și locuri de muncă; |
| --- | --- |

16.

Valorificarea întregului potențial al acordurilor comerciale – perspective regionale și de afaceri

| 17. | subscrie pe deplin la opinia Comisiei, potrivit căreia întreprinderile din UE nu pot beneficia de pe urma acordurilor comerciale ale UE decât dacă dispun de informații pertinente cu privire la conținutul acestor acorduri și înțeleg cum funcționează în practică; subliniază necesitatea de a implica reprezentanții regionali în efortul de îmbunătăți punerea în aplicare a ALS; în acest scop, subliniază importanța elaborării unor planuri de acțiune pentru punerea în aplicare a ALS care să fie adaptate fiecărui stat membru, regiunilor lor respective și intereselor economice regionale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată cu îngrijorare că complexitatea regulilor de origine și a formularelor administrative impuse de partenerii comerciali ai UE pentru acordarea de preferințe societăților din UE, precum și efortul depus pentru a dovedi originea preferențială, par a fi disproporționate pentru IMM-urile din UE, deoarece ele nu dispun de aceleași resurse ca și societățile mari; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își reiterează opinia pe care o susține de multă vreme, că viitoarele acorduri comerciale ale UE nu trebuie să împiedice autoritățile publice de la orice nivel să furnizeze, să sprijine sau să reglementeze serviciile publice, și nici să le împiedice să extindă gama de servicii pe care le oferă cetățenilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că cea mai mare parte a activităților de export ale IMM-urilor se desfășoară în principal în cadrul pieței unice (4) și că numai aproximativ jumătate dintre IMM-uri își vând produsele în afara UE-28 (5); mai mult, observă că activitatea de export a IMM-urilor este totodată puternic concentrată, șase state membre (6) reprezentând peste două treimi din totalul exporturilor IMM-urilor din UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că, potrivit unui sondaj recent realizat de CoR și Eurochambres, o punere în aplicare efectivă a acordurilor comerciale necesită următoarele (7):






  (a) | remedierea lipsei de cunoștințe în ceea ce privește ALS ale UE prin furnizarea de informații concrete cu privire la modul în care IMM-urile pot utiliza un anumit ALS în practică și prin organizarea mai multor activități de informare destinate comunității de afaceri de la nivel regional și local (cursuri de formare, seminare, ateliere, expoziții itinerante etc.); |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

remedierea lipsei de cunoștințe în ceea ce privește ALS ale UE prin furnizarea de informații concrete cu privire la modul în care IMM-urile pot utiliza un anumit ALS în practică și prin organizarea mai multor activități de informare destinate comunității de afaceri de la nivel regional și local (cursuri de formare, seminare, ateliere, expoziții itinerante etc.);

| (b) | îmbunătățirea accesibilității instrumentelor gratuite disponibile, menite să sprijine întreprinderile și IMM-urile, precum și sensibilizarea publicului cu privire la existența acestora; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea accesibilității instrumentelor gratuite disponibile, menite să sprijine întreprinderile și IMM-urile, precum și sensibilizarea publicului cu privire la existența acestora;

| (c) | identificarea unor soluții ca răspuns la complexitatea și lipsa de coerență a regulilor de origine și a procedurilor vamale; |
| --- | --- |

(c)

identificarea unor soluții ca răspuns la complexitatea și lipsa de coerență a regulilor de origine și a procedurilor vamale;

| (d) | instituirea rapidă a unui calculator gratuit, online, privind regulile de origine, ca o primă formă suplimentară de sprijin pentru IMM-urile din UE, pentru a le ajuta să facă față complexității acestor norme ale acordurilor comerciale ale UE; |
| --- | --- |

(d)

instituirea rapidă a unui calculator gratuit, online, privind regulile de origine, ca o primă formă suplimentară de sprijin pentru IMM-urile din UE, pentru a le ajuta să facă față complexității acestor norme ale acordurilor comerciale ale UE;

| 22. | este de părere că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a disemina informații despre funcționarea comerțului internațional, în special la nivelul statelor membre și al autorităților lor locale și regionale, care au un rol-cheie de jucat în acest sens, datorită cunoașterii IMM-urilor de pe teren și relației lor de proximitate cu acestea; prin urmare, vede un prilej ca atât CoR, cât și Comisia Europeană să colaboreze sistematic pentru a disemina informațiile relevante și a dezvolta instrumente interactive pertinente, ca de exemplu un calculator privind regulile de origine pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută avansul lucrărilor Comisiei referitoare la portalul online, care va integra două baze de date – baza de date privind accesul pe piață și serviciul de asistență în materie de comerț; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută, de asemenea, instrumentele existente utilizate de Comisia Europeană pentru a promova și sprijini IMM-urile din UE în eforturile lor de internaționalizare, astfel încât să devină mai competitive pe plan mondial, și subliniază necesitatea de a se garanta că aceste instrumente adoptă o abordare ascendentă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | privește cu îngrijorare chestiunile nesoluționate cu partenerii comerciali, astfel cum sunt prezentate în raportul Comisiei, în special faptul că produsele UE se confruntă în continuare cu bariere în calea accesului la o serie de piețe din țările partenere. Recunoașterea reciprocă nebirocratică a standardelor tehnice ar trebui să reprezinte o prioritate majoră; |
| --- | --- |

25.

Garantarea unei implicări economice la nivel global care să nu genereze inegalități între regiunile UE

| 26. | este de părere că, în pofida creșterii economice globale generate de acordurile de liber schimb, există anumite sectoare economice care riscă să fie afectate în mod negativ, ca de altfel și regiunile care le găzduiesc activitatea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susține punctul de vedere al Comisiei conform căruia acordurile comerciale ale UE oferă un potențial important pentru exporturile UE de produse agricole, dar este preocupat de faptul că proiectul de raport interimar privind evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile în cazul acordului comercial cu Mercosur sugerează că este de așteptat ca agricultura și zonele rurale din UE să fie afectate negativ, motiv pentru care unele state membre resping acordul în forma sa actuală. Insistă, de asemenea, ca acordul Mercosur să fie evaluat în raport cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. În acest sens, ratificarea acordului UE-Mercosur ar trebui să fie condiționată de luarea unor măsuri pentru contracararea defrișărilor din zona amazoniană a Braziliei, care a atins niveluri record; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că din studiul realizat de CoR în cooperare cu Eurochambres privind punerea în aplicare a ALS reiese că presiunea concurențială sporită din partea societăților străine a fost, de asemenea, identificată ca fiind o preocupare serioasă pentru regiuni în momentul intrării în vigoare a acordurilor comerciale ale UE (8); |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, așa cum a evidențiat un studiu al Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) (9) bazat pe o analiză a fluxurilor comerciale în unele state membre, performanțele la export ale regiunilor sunt strâns corelate cu PIB-ul și că schimburile comerciale sunt foarte concentrate în câteva regiuni din fiecare stat membru analizat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că impactul teritorial neuniform al globalizării a fost recunoscut de Comisie odată cu Documentul de reflecție privind valorificarea oportunităților oferite de globalizare și cu Documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE, subliniindu-se că beneficiile globalizării se resimt la scară largă, însă costurile sunt adesea localizate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că soluționarea inegalităților prezentate mai sus necesită un răspuns la nivelul UE, pentru a se garanta că nicio persoană sau regiune nu este lăsată în urmă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este ferm convins că evaluările impactului teritorial pot fi instrumente puternice de identificare și cuantificare, încă dintr-un stadiu precoce, a posibilelor consecințe asimetrice ale acordurilor comerciale asupra regiunilor europene, permițând astfel teritoriilor vizate să instituie politicile publice adecvate pentru a aborda acest impact; consideră că acest aspect este esențial pentru formularea unor politici comerciale solide, transparente și bazate pe date concrete; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pune un accent deosebit pe rolul politicii de coeziune în îmbunătățirea competitivității teritoriilor UE, prin investiții orientate și adaptate necesităților fiecărui teritoriu în sectoare esențiale precum infrastructura de rețea, cercetarea și inovarea, IMM-urile, serviciile de informatică și telecomunicații, acțiunea pentru mediu și climă, locurile de muncă de calitate și incluziunea socială; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește, ținând cont de dovezile solide privind modelele regionale din comerțul internațional, că, dacă UE dorește să liberalizeze și mai mult schimburile comerciale, este absolut necesar ca fiecare inițiativă semnificativă din domeniu să fie precedată de evaluări ale impactului care să se concentreze pe posibilele efecte asupra nivelului național și, mai ales, subnațional; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută faptul că, în cadrul planului său de redresare pentru Europa din mai 2020, Comisia a propus consolidarea instrumentelor sale de urgență, inclusiv a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), pentru a le face mai flexibile, astfel încât resursele să poată fi mobilizate rapid și la scara adecvată atunci când este necesar. Se așteaptă ca Comisia să-și prezinte rapid propunerea și reiterează (10) în acest context că propunerea anterioară privind FEG pentru perioada de finanțare 2021-2027 a prevăzut praguri de eligibilitate relativ ridicate (cel puțin 250 de concedieri) (11) și o alocare bugetară scăzută, de 225 de milioane EUR pe an; |
| --- | --- |

35.

Politica comercială – instrument esențial pentru consolidarea durabilității

| 36. | este ferm convins că politica comercială joacă un rol important pentru a garanta că globalizarea are efecte economice, sociale, teritoriale și de mediu pozitive pentru cetățenii și întreprinderile din Europa și din afara acesteia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că, potrivit unui sondaj Eurobarometru special din 2019 (12), s-a înregistrat o creștere a proporției respondenților care menționează preocupările legate de impactul negativ asupra mediului al comerțului internațional, aceeași anchetă constatând o creștere a numărului de respondenți care consideră că nu beneficiază de pe urma comerțului internațional din cauza impactului acestuia asupra mediului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că Pactul ecologic ar trebui să integreze politica comercială, alături de politica economică, de reglementare și în materie de concurență, într-un efort global de a proteja mediul și de a stabili obiective ambițioase în materie de mediu pentru întreaga industrie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | crede că s-ar putea recurge la un mecanism care să abordeze „relocarea emisiilor de dioxid de carbon” pentru a asigura condiții de concurență echitabile; observă, totodată, că această măsură trebuie să răspundă în mod echilibrat preocupărilor legate de mediu, comerț și, respectiv, echitate, pentru a evita declanșarea unor măsuri de retorsiune împotriva exporturilor din țările UE, ceea ce ar dăuna industriei europene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sprijină ferm planul de acțiune în 15 puncte al Comisiei, ca instrument-cheie pentru a crește eficacitatea capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (TSD), care fac parte din toate acordurile comerciale moderne ale UE. Acesta poate fi însă pus în aplicare numai prin intermediul unor clauze corespunzătoare, prin care cerințele privind durabilitatea să poată fi aplicate, verificate și sancționate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | în ceea ce privește întrebarea dacă nerespectarea unei dispoziții din capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă ar trebui să ducă la anumite consecințe (legate de comerț), CoR sprijină punctul de vedere potrivit căruia, în cazul în care țările practică o concurență neloială, de exemplu prin eludarea standardelor de bază ale OIM sau a standardelor de durabilitate, ar trebui să se prevadă și mecanisme de sancționare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea unei mai bune puneri în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în acordurile comerciale ale UE, prin măsuri fără caracter obligatoriu și printr-o mai bună utilizare a resurselor diplomatice ale UE și ale statelor membre; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită, de asemenea, ca acordurile comerciale ale UE să includă norme stricte privind evaluarea eronată sau abuzivă a prețurilor de transfer și evaziunea fiscală a societăților cotate la bursă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | împărtășește opinia conform căreia, mulțumită comerțului, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă pot îmbunătăți condițiile în ce privește munca decentă, protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice, pentru a genera schimbări eficace și durabile în materie de politici (13) în țările terțe; observă însă, totodată, că aceste aspecte sunt, prin definiție, rezultatul unor procese democratice care se încadrează în ordinea constituțională a fiecărei țări; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută, în acest sens, decizia Comisiei de a numi un responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială, pentru a monitoriza îndeaproape punerea în aplicare a măsurilor de protecție în domeniul climei, al mediului și al muncii consacrate în acordurile comerciale ale UE, și are convingerea că responsabilul cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială va institui canale solide de comunicare cu societatea civilă și cu autoritățile locale și regionale; invită Comisia Europeană să se asigure că acestui responsabil i se alocă resurse suficiente pentru a-și atinge obiectivele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | în acest context, face, însă, trimitere la studiul CoR pe tema „Dimensiunea democratică a negocierilor UE privind acordurile comerciale: rolul și responsabilitățile cetățenilor și ale autorităților locale și regionale”, care subliniază că disponibilitatea în sine a informațiilor nu este suficientă pentru a asigura un proces transparent și participativ și că, în plus, ar trebui să se acorde o atenție deosebită mecanismelor de la nivel național și local menite să asigure accesul la aceste informații. În special autoritățile locale și regionale sunt cele care, adeseori, constată lipsa unui mecanism formal de dialog cu nivelul național în materie de politică comercială, iar această absență este resimțită și mai pregnant la nivelul UE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | în același timp, consideră că politica comercială a UE ar trebui să nu submineze eforturile UE în materie de asistență pentru dezvoltare în țările terțe și solicită o abordare echilibrată a liberului schimb în cazul economiilor mai fragile; reamintește importanța comerțului liber, dar și echitabil, subliniind posibilitățile de reducere a sărăciei prin integrare economică inter- și intraregională. Solicită o mai mare coerență a politicilor în sectoarele comerțului internațional și dezvoltării, și ia notă de faptul că UE trece de la asistența internațională pentru dezvoltare la o abordare bazată pe un parteneriat mai echitabil; |
| --- | --- |

47.

Atenuarea impactului negativ al unor evoluții singulare asupra anumitor sectoare și regiuni

| 48. | îndeamnă toți principalii actori instituționali să acorde o atenție deosebită legăturilor comerciale existente între regiunile UE-27 și Regatul Unit, care vor defini în mare măsură impactul retragerii Regatului Unit asupra economiilor lor; trebuie concepute măsuri adecvate pentru sectoarele și teritoriile asupra cărora impactul negativ riscă să fie deosebit de puternic; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută recomandările Comisiei Europene adresate Consiliului la 3 februarie 2020, de a deschide negocierile privind un nou parteneriat cu Regatul Unit; consideră că CE trebuie să se asigure că acordul negociat apără interesele UE; |
| --- | --- |

49.

| 50. | face trimitere la documentul de poziție al delegației spaniole din cadrul Comitetul Regiunilor (14) și își exprimă regretul cu privire la faptul că decizia Statelor Unite de a introduce tarife suplimentare pentru produsele europene, în valoare de 7 496 miliarde USD, cu titlu de contramăsură pentru ajutorul acordat de UE și de anumite guverne ale statelor membre producătorului de aeronave Airbus, va afecta în principal produsele agricole și agroalimentare produse în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că taxele vamale pe care SUA le aplică pentru oțeluri au dus la deturnări comerciale grave în cazul produselor siderurgice din țări terțe, care caută să intre într-o măsură din ce în ce mai mare pe piața europeană. Eficacitatea măsurilor de salvgardare ale UE în sectorul siderurgic ar trebui să fie reevaluată în lumina mediului economic în declin al industriei siderurgice, pentru a evita prejudicierea în continuare a întreprinderilor siderurgice europene. Renunțarea la creșterile de până acum ale contingentelor tarifare ar trebui abordată în mod explicit în cadrul acestei revizuiri; |
| --- | --- |

51.

Asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE, în cadrul unui sistem comercial bazat pe norme

| 52. | reamintește că sancțiunilor UE impuse țărilor terțe din diverse motive geopolitice care nu au legătură cu comerțul li se răspunde cu contra-sancțiuni care afectează în mod disproporționat anumite regiuni ce au legături comerciale tradiționale cu respectivele țări terțe; consideră că trebuie asigurat un echilibru adecvat între luarea de măsuri compensatorii și menținerea concurenței, și că programele de sprijin existente ale UE ar trebui reevaluate pentru a sprijini regiunile afectate în mod negativ de războaiele comerciale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atrage atenția asupra recentelor apeluri la o politică comercială a UE mai asertivă, care să apere tehnologiile, întreprinderile și piețele împotriva practicilor comerciale neloiale din afara Uniunii și consideră că UE are nevoie de o politică comercială mai proactivă, pregătită să își protejeze întreprinderile prin măsuri compensatorii adecvate, care să țină pasul cu evoluțiile recente ale lanțului valoric, și prin intermediul unui cadru juridic obligatoriu pentru conflictele comerciale; salută sprijinul UE pentru multilateralism și cele câteva idei deja propuse în ce privește reforma OMC, precum și poziția proactivă a Comisiei cu privire la impasul în care se află organul de apel al OMC, și anume mecanismul de apel provizoriu cu Canada și Norvegia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | observă însă că, deși se poate presupune în mod rezonabil că nicio țară nu se poate izola de globalizare fără a avea de suportat costuri enorme, riscul unui colaps al sistemului comercial multilateral este real și, ca atare, UE trebuie să reflecteze asupra unui plan B; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sprijină ferm propunerea Comisiei de modificare a regulamentului privind respectarea normelor comerțului internațional, pentru a permite Comisiei să adopte contramăsuri în situațiile în care un partener împiedică litigiul să ajungă la punctul în care astfel de contramăsuri ar putea fi autorizate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | împărtășește opinia potrivit căreia UE trebuie să treacă la ofensivă pentru a asigura reciprocitatea și pentru a combate protecționismul în ceea ce privește accesul la piețele de achiziții publice din țări terțe; |
| --- | --- |

56.

| 57. | regretă, prin urmare, lipsa progreselor în negocierile interinstituționale referitoare la propunerea revizuită privind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale (15), prezentată de Comisie în 2016. |
| --- | --- |

57.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf

3

(4)  EPRS, CETA implementation: SMEs and regions in focus (Punerea în aplicare a CETA: accent asupra IMM-urilor și regiunilor), studiu realizat la solicitarea CoR, 18 noiembrie 2019, disponibil la adresa http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179

4

CETA implementation: SMEs and regions in focus

(5)  Flash Eurobarometru 421, Internaționalizarea întreprinderilor mici și mijlocii, octombrie 2015.

5

(6)  Belgia, Germania, Spania, Italia, Țările de Jos și Regatul Unit.

6

(7)  Studiul Eurochambres-CoR pe tema Implementation of Free Trade Agreements – challenges and opportunities for businesses and regions (Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb – provocări și oportunități pentru întreprinderi și regiuni), https://cor.europa.eu/en/events/Documents/ECON/Survey_Note_CoR-Eurochambres_Survey_15_November_2019.pdf

7

Implementation of Free Trade Agreements – challenges and opportunities for businesses and regions

(8)  Sondajul Comitetului European al Regiunilor-EUROCHAMBRES privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb, august-octombrie 2019.

8

(9)  EPRS, Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade (Interacțiuni între comerț, investiții și tendințele din industria UE: regiunile UE și comerțul internațional), studiu realizat la solicitarea CoR, 27 octombrie 2017, disponibil la adresa http://www.europarl.europa.eu/thinktank/ro/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695

9

Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade

(10)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea rezilienței teritoriale: capacitarea orașelor și regiunilor pentru a face față globalizării (JO C 54, 13.2.2018, p. 32).

10

(11)  Având în vedere în special că programul echivalent al Statelor Unite privind asistența pentru ajustare comercială (Trade Adjustment Assistance – TAA) nu prevede un prag minim de disponibilizări.

11

Trade Adjustment Assistance

(12)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2246

12

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_19_6294

(13)  Parlamentul European, Free trade or geo-economics? Trends in world trade (Liber schimb sau geo-economie? Tendințe în comerțul mondial), Departamentul tematic pentru relații externe, Direcția Generală Politici Externe ale Uniunii, septembrie 2019.

13

Free trade or geo-economics? Trends in world trade

(14)  Poziția delegației spaniole la Comitetul Regiunilor cu privire la impactul litigiilor comerciale și al stabilirii de noi tarife pentru produsele agricole și agroalimentare asupra economiilor locale și regionale din UE – https://cor.europa.eu/ro/news/Pages/US-tariffs-on-EU-agri-food-products.aspx

14

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/december/tradoc_157728.pdf

15

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/28

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Verificarea adecvării Directivei-cadru privind apa, a Directivei privind apele subterane, a Directivei privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei și a Directivei privind inundațiile”

(2020/C 324/05)

| Raportor: | domnul Piotr CAŁBECKI (PL-PPE), președintele regiunii Cuyavia-Pomerania |
| --- | --- |
| Documente de referință: | SEC(2019) 438
  SWD(2019) 439
  SWD(2019) 440 |

Raportor:

domnul Piotr CAŁBECKI (PL-PPE), președintele regiunii Cuyavia-Pomerania

Documente de referință:

SEC(2019) 438

SWD(2019) 439

SWD(2019) 440

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

A.   Observații preliminare

| 1. | salută realizarea la timp a verificării adecvării Directivei-cadru privind apa (DCA) și a Directivei privind inundațiile (DI) în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din DCA, care prevede că „Comisia revizuiește prezenta directivă în termen de cel mult 19 ani de la data intrării sale în vigoare și propune orice modificare considerată necesară”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | afirmă că apa este bunul comun cel mai important și este o resursă limitată care trebuie protejată și utilizată într-un mod durabil, atât din punct de vedere calitativ, cât și cantitativ. Protecția și gestionarea sa depășesc frontierele regionale și naționale, întrucât 60 % din bazinele hidrografice din UE se extind dincolo de teritoriul unui singur stat membru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că sectoarele dependente de apă ale UE generează 3,4 mii de miliarde EUR pe an, ceea ce reprezintă 26 % din valoarea adăugată anuală brută a UE, și oferă aproximativ 44 milioane de locuri de muncă. În același timp, constată cu îngrijorare că numai 40 % din apele de suprafață din Europa au o stare ecologică estimată bună și doar 38 % o stare chimică estimată bună (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ca urmare a pandemiei de COVID-19, solicită o mai bună sterilizare a apelor reziduale, intensificarea activităților de cercetare pentru prezervarea apelor reziduale (apa neagră și apele uzate menajere), precum și implementarea pe scară mai largă a soluțiilor bazate pe natură, pentru a elimina orice amenințare epidemiologică legată de calitatea apei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că apa este un element esențial pentru mediu și pentru existența umană. Autoritățile locale și regionale din statele membre joacă un rol esențial în monitorizare, precum și în aplicarea de măsuri preventive și de remediere, pentru a obține și a garanta o înaltă calitate a apei. Orașele și regiunile sunt primii actori care furnizează acces universal la apă și salubritate, acesta fiind considerat un drept fundamental; este important să se găsească soluții la lipsa de expertiză, la birocrație și la absența unei abordări pe mai multe niveluri, probleme care au un impact negativ asupra eficienței și pot împiedica utilizarea bunelor practici la nivel local și regional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța apei pentru cetățenii europeni, care au decis ca una dintre primele inițiative cetățenești europene (ICE) să răspundă preocupărilor legate de politica UE în domeniul apei. Această verificare a adecvării se bazează, de asemenea, pe angajamentele asumate de Comisie ca răspuns la inițiativa cetățenească europeană „Right2Water” („Dreptul la apă”) (2), referitoare la promovarea accesului la apă și la salubritate; |
| --- | --- |

6.

B.   Concluziile verificării adecvării

| 7. | ia act de concluzia verificării adecvării, conform căreia directivele sunt în mare măsură adecvate scopului, cu anumite posibilități de îmbunătățire. Directivele au condus la un nivel mai ridicat de protecție a corpurilor de apă și de gestionare a riscului de inundații. Faptul că obiectivele DCA nu au fost, deocamdată, realizate în totalitate se justifică, în mare măsură, mai curând prin finanțarea inadecvată, punerea în aplicare lentă și integrarea insuficientă a obiectivelor de mediu în politicile sectoriale, decât printr-o deficiență la nivelul legislației; |
| --- | --- |

7.

| 8. | verificarea adecvării identifică substanțele chimice ca fiind un domeniu în care se pot aduce îmbunătățiri și se ajunge la rezultate mai bune. Deși există anumite dovezi că Directiva-cadru privind apa (DCA), Directiva privind standardele de calitate a mediului (DSCM) și Directiva privind apele subterane (DAS) au dus la reducerea poluării chimice a apelor din UE, analiza indică trei domenii în care actualul cadru legislativ este sub nivelul optim: diferențele naționale (variabilitatea listelor de poluanți locali) și valorile limită pe care acestea nu ar trebui să le depășească; lista substanțelor prioritare (un proces îndelungat) și faptul că DSCM și DAS evaluează riscurile pentru populație și mediu, bazându-se în principal pe substanțe individuale, fără a ține seama de efectele combinate ale amestecurilor și acoperă în mod inevitabil doar o mică parte a substanțelor prezente în mediu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că calitatea resurselor de apă potabilă este în continuare amenințată; regretă prin urmare faptul că verificarea adecvării nu se concentrează pe funcționarea și punerea în aplicare a articolului 7 din DCA privind prevenirea deteriorării calității corpurilor de apă utilizate pentru captarea apei potabile și reducerea nivelului tratamentului de purificare necesar pentru producerea apei potabile; operatorii de apă potabilă ar trebui să se poată baza pe surse de apă de înaltă calitate pentru a reduce costurile tratamentelor; invită Comisia și colegiuitorii să aibă în vedere standarde înalte de calitate și siguranță și coerența politicilor în perspectiva reformării Directivei privind apa potabilă, inclusiv a dispozițiilor sale privind accesul la apă (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că verificarea adecvării nu dispune de o analiză mai aprofundată a impactului hotărârii pronunțate în cauza „Weser” (4) de Curtea Europeană de Justiție. Aplicarea clauzelor privind prevenirea deteriorării și îmbunătățirile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și a clauzelor de exceptare prevăzute la articolul 4 alineatele (4)-(7) din DCA conduc la incertitudini juridice atât pentru operatori, cât și pentru autorități. În special, trebuie evaluat mai temeinic impactul pe care îl are acest fapt asupra măsurilor de protecție a mediului (de exemplu, stațiile de epurare a apelor uzate) sau asupra măsurilor care contribuie la adaptare la efectele schimbărilor climatice și la gestionarea energiei și resurselor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, întrucât, în prezent, mai mult de jumătate dintre toate corpurile de apă din Europa fac obiectul unor derogări, provocările legate de obținerea unor rezultate pozitive până în 2027 sunt cel puțin considerabile și este greu de crezut că ar putea fi realizate până în 2027; evidențiază, prin urmare, că eforturile, resursele, o mai bună punere în aplicare și asigurarea respectării DCA vor trebui intensificate în mod semnificativ și insistă asupra faptului că, chiar și după 2027, trebuie continuate măsurile de protecție a calității apei în conformitate cu dispozițiile Directivei-cadru privind apa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să completeze evaluarea cu experiența statelor membre care aplică Directiva-cadru privind apa în conformitate cu principiile din hotărârea Weser. Este regretabil că mai multe țări nu transpun directiva în consecință; acest lucru nu justifică însă ignorarea unor probleme juridice, care apar acolo unde aceste principii se aplică; |
| --- | --- |

12.

C.   Coerența politicilor: DCA și alte acte legislative ale UE

| 13. | îndeamnă la o gândire mai puțin compartimentată privind apa și la o mai mare coerență și coordonare în întreaga legislație europeană, actele legislative fiind interconectate, în special în ceea ce privește preocupările legate de schimbările climatice, economia circulară și poluanții emergenți. O gestionare a apei rezilientă din punct de vedere climatic ar trebui integrată în toate politicile UE, iar DCA ar trebui să prevadă un obiectiv clar și ambițios atât pentru atenuarea schimbărilor climatice, cât și pentru adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază interdependența dintre DCA și DI cu alte politici în care autoritățile locale și regionale au de jucat un rol esențial, cum ar fi: amenajarea teritoriului, agricultura, producția de energie, în special hidroenergia (și aprovizionarea cu energie), utilizarea termală a apei pentru încălzire și răcire, transportul pe apă, sănătatea umană, turismul, punerea în aplicare a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale (DTAUR) și a Directivei privind nitrații etc.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută, în acest sens, evaluarea în paralel a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale (DTAUR), un pilon central al serviciilor pentru tratarea apelor reziduale din Europa, cu rezultate similare în ceea ce privește verificarea adecvării: este necesară o punere în aplicare eficace și eficientă a instrumentelor juridice existente, care să genereze beneficii substanțiale pentru societate și mediu. Regretă, cu toate acestea, faptul că evaluarea nu a analizat eficacitatea DTAUR în ceea ce privește deversarea apelor reziduale industriale în sistemele de colectare și în stațiile de epurare a apelor urbane uzate. În plus, regretă că nu a fost efectuată o analiză juridică a efectelor pe care le produce lipsa de coerență între articolul 4 din DCA și articolele 10, 7 și 2 alineatul (9) din DTAUR asupra celor mai eficiente stații de tratare a apelor uzate din Europa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | în plus, subliniază discrepanțele dintre abordările statelor membre privind fosforul și eutrofizarea și încurajează o mai mare coerență între DTAUR și DCA; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că este esențial ca Comisia Europeană să urmărească o mai bună aplicare a obligațiilor legale care acoperă principalele presiuni asupra mediului acvatic, cum ar fi cele care decurg din Directiva privind nitrații și DTAUR. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită noilor micropoluanți nocivi, printre care microplasticele și produsele farmaceutice, deoarece tehnologiile utilizate în prezent în stațiile de epurare a apelor uzate nu sunt capabile să elimine în totalitate micropoluanții; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că agricultura intensivă se numără printre principalii factori care afectează calitatea apelor de suprafață și a apelor subterane, printre altele ca urmare a captării și poluării apei cu pesticide, îngrășăminte și reziduuri farmaceutice provenite din antibiotice. Următoarea politică agricolă comună trebuie să țină seama pe deplin de impactul activității agricole asupra apei și să încurajeze trecerea la practici favorabile conservării calității apei. Soluțiile pot include propuneri de extindere la toate dispozițiile DCA a condiționalității de mediu pentru acces la plăți, promovându-se o agricultură mai ecologică prin „programe ecologice” și încurajându-se dialogul și schimburile de bune practici, la care să participe activ operatorii din domeniul apei, ONG-urile relevante și agricultorii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că apa este un factor determinant pentru buna funcționare a biosferei, pentru bioproductivitate și capacitatea de absorbție și că ea afectează și este afectată de activitățile din multe și diverse sectoare economice, în special agricultura, energia și industria. Discuțiile în curs sau viitoare din actualul ciclu legislativ reprezintă o oportunitate ideală pentru a asigura includerea obiectivelor privind apa și a obiectivelor generale ale DCA în politicile care privesc aceste diverse sectoare. Subliniază că Pactul verde european stabilește obiective ambițioase de reducere a utilizării resurselor, a poluării și a toxicității; prin urmare, strategii precum „Noul plan de acțiune privind economia circulară”, „Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării”, noua strategie în materie de biodiversitate sau strategia „De la fermă la consumator” ar trebui să integreze în mod clar obiectivele DCA pentru a asigura o coerență deplină a politicilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază potențialul utilizării apelor recuperate pentru irigații agricole pentru a reduce deficitul de apă, a sprijini adaptarea la schimbările climatice și a promova economia circulară. În acest sens, salută adoptarea de către Consiliu și Parlamentul European a Regulamentului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei și își reiterează poziția privind reutilizarea apei, astfel cum a fost exprimată în avizul pe această temă (5); |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei să instituie un sistem de monitorizare complet operațional pentru colectarea regulată a datelor măsurate actualizate privind reziduurile de pesticide din mediu (în special din sol și din apă), eventual pe baza experienței de succes cu sistemul de monitorizare a solurilor LUCAS (Studiul-cadru privind utilizarea și ocuparea terenurilor); |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută decizia Comisiei de la 13 ianuarie 2020, de a interzice tiaclopridul, un pesticid pe bază de neonicotinoide, care pune probleme de mediu, în special în ceea ce privește impactul său asupra apelor subterane, și este considerat periculos pentru sănătatea umană de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; pledează, de asemenea, pentru interzicerea glifosatului și pentru o PAC care să prevadă măsuri de sprijin pentru renunțarea definitivă la utilizarea pesticidelor; |
| --- | --- |

22.

D.   Etapele următoare pentru a asigura o stare bună a corpurilor de apă din UE

| 23. | subliniază cu fermitate că DCA a devenit un reper important în ce privește îmbunătățirea resurselor de apă din Europa și un punct de referință pentru celelalte continente. Cu toate acestea, având în vedere provocările emergente (de exemplu, schimbările climatice, microplasticele, produsele farmaceutice, substanțele chimice, antibioticele etc.) și noile soluții (tehnologii și metodologii noi) din ultimii 20 de ani și în lumina obiectivelor de dezvoltare durabilă și a Pactului verde european, DCA trebuie actualizată urgent; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită, în acest sens, o schimbare de paradigmă către o viziune evolutivă asupra biosferei (creșterea gradului de conștientizare în rândul cetățenilor cu privire la faptul că biosfera este în permanentă schimbare) și o abordare mai ecosistemică (inclusiv durabilitatea bazinelor hidrografice și decarbonizarea), precum și promovarea unei mai bune înțelegeri a proceselor ecologice, inclusiv a ciclurilor apei, carbonului, azotului și fosforului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atrage atenția asupra faptului că, în contextul noii paradigme, fiecare bazin hidrografic ar trebui să fie considerat un „superorganism” unic, în sensul conceptului lui Platon, în care o anumită combinație de factori geomorfologici, climatici, ecosistemici (parcele modificate de om și parcele naturale), precum și diverse forme de activitate umană afectează ciclul și starea ecologică a apei. Acest lucru ar trebui să fie luat în considerare nu numai din perspectiva securității și a resurselor, ci, în primul rând, ca o modalitate de a garanta un viitor durabil, sănătatea și o bună calitate a vieții tuturor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | dorește ca concluziile verificării adecvării să accelereze elaborarea unui model transdisciplinar, integrativ și a unor soluții inovatoare interconectate, pentru a se ajunge la poluare zero a aerului, apei și solului, în conformitate cu Pactul verde european; consideră că este imperativ să se păstreze și să se restabilească biodiversitatea în râuri, lacuri, zone umede și estuare, precum și să se prevină și să se reducă la minimum daunele cauzate de inundații; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită elaborarea unei noi dimensiuni, holiste, a DCA, în care măsurile de prevenire a inundațiilor să fie integrate cu cele de prevenire a secetei și cu măsurile de optimizare a durabilității potențiale a sistemelor de captare [din perspectivă ecohidrologică, cuprinzând cinci elemente: apa, biodiversitatea, reziliența la schimbările climatice, serviciile ecosistemice în beneficiul societății și alte tipuri de impact, mai ales în sectorul culturii și educației (water, biodiversity, resilience to climate change, ecosystem services for society and other impacts, specifically culture and education – WBRSC)]; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea de a dezvolta și de a pune în aplicare cele mai bune practici de management și tehnologii inovatoare de reducere a poluării cauzate de micropoluanți, printre care pesticide, antibiotice, microplastice și alte substanțe periculoase. Subliniază că poluarea trebuie abordată la sursă, în mod cuprinzător, prin măsuri întemeiate pe informații și cu caracter participativ, care să-i implice pe cetățeni și în care toți actorii să joace un rol și să se acorde prioritate celor mai echitabile și mai economice soluții; soluțiile trebuie mai curând să fie adaptate la condițiile locale, să abordeze consecințele lipsei de punere în aplicare și să răspundă unor nevoi bine identificate și unor considerente pe termen lung, decât să se bazeze pe „soluții tehnologice simple”, astfel cum a subliniat Comisia Europeană în verificarea adecvării; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită intensificarea activităților de cercetare și inovare legate de diversificarea surselor de apă pentru a asigura securitatea aprovizionării cu apă, în special pentru orașele europene care atrag un număr tot mai mare de cetățeni și regiunile sale din ce în ce mai afectate de perioade lungi de secetă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | propune punerea în aplicare urgentă a unor instrumente inovatoare pentru îmbunătățirea, din punct de vedere ecologic, a stării bazinelor hidrografice europene, cum ar fi soluțiile ecohidrologice bazate pe natură (Ecohydrological Nature Based Solutions – EH-NBS, a se vedea Raportul mondial al ONU privind evoluțiile în domeniul apei, cu titlul „Soluții bazate pe natură în domeniul apei”). Subliniază că soluțiile ecohidrologice îmbunătățesc eficiența infrastructurii hidrotehnice, în special în zonele agricole și urbane, din punctul de vedere al atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea, și îmbunătățesc potențialul multidimensional de durabilitate al bazinelor hidrografice din perspectiva WBSRC (apa, biodiversitatea, serviciile ecosistemice în beneficiul societății, reziliența la schimbările climatice, cultura și educația) (6). Ele promovează, de asemenea, o abordare holistă, încurajând știința și educația interdisciplinară durabile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atrage atenția asupra instalațiilor mici și medii de epurare a apelor uzate care se confruntă cu o scădere periodică a eficienței și recomandă utilizarea sistemelor secvențiale de sedimentare-biofiltrare pentru a reduce emisiile de poluanți la ieșire, astfel încât să se asigure o calitate bună din punct de vedere ecologic a ecosistemelor de apă dulce; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că, în conformitate cu Raportul Mondial al Națiunilor Unite privind valorificarea resurselor de apă, publicat recent, doar 5 % din investițiile legate de gestionarea apei utilizează soluții ecohidrologice bazate pe natură, deși procentul ar trebui să fie mai mare. Poluarea din surse difuze și din apele pluviale urbane constituie aproape 50 % din poluarea totală din bazinele hidrografice (poluarea generată de activitățile agricole, provenită din peisajul înconjurător, precum și de pe suprafețele utilizate pentru infrastructura de transport și din apele pluviale și poluarea cu fosfor și azot din surse difuze, de exemplu în Marea Baltică). Acestea sunt atenuate cel mai eficient prin soluții ecohidrologice bazate pe natură (EH-NBS), ceea ce înseamnă că aplicarea acestor soluții trebuie să fie de 10 ori mai frecventă decât în prezent pentru a atenua impactul poluării, în principal prin soluții bazate pe natură puse în aplicare în cadrul principiilor ecohidrologice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că, odată cu creșterea impactului schimbărilor climatice, DI ar trebui integrată în DCA, pentru a îmbunătăți realimentarea apelor freatice, capacitatea de retenție a văilor râurilor în zonele inundabile, poldere și refacerea nivelurilor apei din lacurile și zonele umede adiacente. pune accentul asupra îmbunătățirii capacității de retenție în punctele de captare ca factor esențial, deoarece apa stimulează productivitatea biologică și, ca urmare, accelerează acumularea de carbon și circulația nutrienților, prevenind astfel scurgerile de nutrienți în apă și în atmosferă și evitând eutrofizarea și proliferarea algelor toxice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că politica agricolă comună, Directiva privind nitrații și Regulamentul privind produsele fitosanitare ar trebui armonizate cu DCA, cu scopul de a reduce poluarea din surse difuze (azot și fosfor), care generează, conform datelor recente, 20-50 % din cantitatea de nutrienți din lacuri, rezervoare și din zonele costiere. În regiunile în care s-a concentrat până acum creșterea industrială a animalelor, atingerea acestui obiectiv se anunță dificilă dacă PAC și politicile naționale nu vor determina – în acord cu obiectivele Pactului verde, ale strategiei în domeniul biodiversității și ale strategiei „De la fermă la consumator” – o reducere puternică a acestui tip de creștere a animalelor. La atingerea acestui obiectiv ar putea contribui și construirea unor ecotonuri foarte eficiente, care cuprind soluri și ape și care funcționează prin denitrificare și bariere geochimice. Subliniază că creșterea gradului de complexitate a peisajului agricol (ecotonurile sol-apă, rândurile de arbori și perdelele forestiere) reduce pierderea de apă din sol cauzată de vânturi puternice și împiedică, în același timp, pierderile de materie organică și de carbon din sol. Prin urmare, astfel de metode (ecotonurile sol-apă, rândurile de arbori și perdelele forestiere), precum și alte măsuri de creștere a capacității de reținere a apei în peisaj ar trebui incluse în strategia privind bioeconomia, astfel sporindu-se considerabil capacitățile de captare și stocare a dioxidului de carbon, care reprezintă una dintre prioritățile Pactului verde european; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că, având în vedere că apele pluviale urbane pot genera 10-20 % din cantitatea de poluanți cu nutrienți din bazinul hidrografic, acest impact poate fi atenuat în mod eficient, în special în zonele rezidențiale nou construite, cu ajutorul unor soluții ecologice bazate pe natură, avansate tehnologic și realizabile cu costuri reduse, cum ar fi sistemele secvențiale de sedimentare și de biofiltrare, precum și sistemele hibride care integrează soluții ecologice bazate pe natură în infrastructura hidrotehnică tradițională. Această abordare ar trebui însoțită de măsuri menite să adapteze construcțiile la schimbările climatice. Pe cât posibil aceleași soluții ar trebui aplicate și în parcul imobiliar existent; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că, în avizul său privind reforma PAC, CoR propune includerea în următoarea PAC a cinci obiective de mediu cuantificabile (până în 2027), inclusiv garantarea faptului că 100 % din apele subterane și de suprafață vor fi conforme cu Directiva privind nitrații, fără excepții; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că intervalul de timp pentru punerea în aplicare a măsurilor incluse în planurile relevante de gestionare a bazinelor hidrografice este prea scurt, dat fiind că timpul de reacție a mediului poate depăși cu mult un ciclu de șase ani. Recomandă, prin urmare, ca perioadele de programare să fie prelungite cu cel puțin două perioade suplimentare până în 2039 și ca autoritățile locale și regionale să dezvolte proiecte inovatoare pe termen lung (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că, în unele state membre, planurile privind bazinele hidrografice și planurile naționale nu oferă adesea soluții pentru așezările cu risc scăzut de inundații și orice proiect de construcție, inclusiv cele de renovare, care au în vedere protecția împotriva inundațiilor, au devenit imposibile. În acest sens, Comisia și agențiile sale ar trebui să sprijine mai mult statele membre pentru a găsi soluții fezabile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este nevoie de mai multă coerență între DCA, Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor, în conformitate cu obiectivele de mediu ale UE, și Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (9) privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), în vederea intensificării eforturilor de monitorizare și, ulterior, a identificării măsurilor optime. Substanțele chimice periculoase trebuie eliminate la sursă și trebuie sporită responsabilitatea producătorilor față de substanțe chimice comercializate pe piață; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită să se analizeze posibilitatea de a utiliza corpurile de apă în punerea în aplicare a Pactului verde european, în special potențialul fermelor de alge ca mijloc natural de captare a carbonului și ca sursă de energie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon și sursă de hrană pentru animale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că DCA revizuită ar trebui integrată în punerea în aplicare a Agendei 2030 și a celor 17 obiective de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia Europeană să coreleze mai bine DCA cu caracteristicile teritoriale locale și regionale. Având în vedere fragilitatea relativă a teritoriilor locale și regionale din zonele de deal și de munte, cauzată de condițiile climatice și de caracterul temporar din ce în ce mai pronunțat al corpurilor de apă, în special în munții Apenini, referirea la condițiile identificate pentru acest tip de corp de apă (și, probabil, metodologiile de monitorizare stabilite) nu sunt adecvate obiectivelor. Rezultă o clasificare care subestimează calitatea acestor corpuri de apă, chiar și în absența presiunii antropice, un aspect critic exacerbat de schimbările climatice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să accelereze consolidarea potențialului de punere în aplicare în orașele și regiunile din UE, prin extinderea platformelor existente pentru schimbul de bune practici și de know-how, precum și prin furnizarea de instrumente financiare pentru a sprijini transferul de metode inovatoare și de soluții sistemice între regiuni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că, având în vedere aspectele culturale, istorice și sociale legate de corpurile de apă, ar trebui utilizată DCA, care are un domeniu de aplicare cuprinzător, pentru a promova cooperarea transdisciplinară și transparența și pentru a li se pune la dispoziție cetățenilor, în calitate de „părți interesate”, mijloacele de a-și exprima opiniile în procesul de luare a deciziilor, inclusiv cu privire la aspectele economice care acoperă toate serviciile de mediu, nu doar cele legate de furnizarea și epurarea apei; |
| --- | --- |

44.

| 45. | în acest context, în conformitate cu buna guvernanță, solicită elaborarea unei metodologii pentru un dialog regulat între toate părțile interesate relevante, factorii de decizie, organizațiile societății civile și oamenii de știință („inițiativele științifice cetățenești”), pentru a consolida implicarea lor în elaborarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă autoritățile naționale, regionale și locale care gestionează servicii publice de furnizare a apei să participe la inițiativa Erasmus privind apa, care permite persoanelor din personalul tehnic să-și viziteze omologii din alte state membre și să învețe din practicile lor de gestionare a apei. Ar trebui extinse schimburile de acest fel, precum și alte inițiative, cum ar fi atelierele tehnice, deoarece acestea oferă posibilitatea de a spori gradul de sensibilizare, de a promova dialogul, de a afla soluții și de a consolida capacitățile; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să pună în aplicare toate instrumentele, pentru a evita orice fel de risipă a resurselor de apă și a asigura întreținerea adecvată a instalațiilor de tratare a fluxului de apă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să reamintească tuturor instituțiilor naționale și locale că apa este un bun public vital și, ca atare, să aplice mai bine politicile de tarifare a apei în conformitate cu principiul recuperării costurilor, consacrat la articolul 9 din DCA, și să includă gospodăriile, agricultura și industria în categoria „utilizatorilor de apă” și să recomande utilizarea de măsuri tarifare care să stimuleze conservarea resurselor de apă, cum ar fi tariful de vară sau taxarea pe tranșe de consum. În plus, principiul „poluatorul plătește” ar trebui aplicat pe deplin prin intermediul unor instrumente de finanțare durabile, cum ar fi răspunderea extinsă a producătorilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că reducerea resurselor globale de apă creează disparități la nivel mondial, care pot genera conflicte regionale și mondiale. Pentru a le preveni, este foarte importantă să se partajeze la nivel mondial noile paradigme, metodologii și soluții sistemice, în special cu zonele în care resursele de apă sunt limitate, cum ar fi Africa și Orientul Mijlociu. Propune examinarea de către Comisie a potențialului de cooperare cu Programul hidrologic interguvernamental al UNESCO pentru a consolida rolul de lider al Europei în asigurarea durabilității apei la nivel mondial; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită punerea în aplicare a măsurilor de protecție a surselor de apă și în țările candidate și în curs de aderare la UE. |
| --- | --- |

50.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Raportul AEM nr. 7/2018, pp. 6.

1

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/water-and-sanitation-are-human-right-water-public-good-not-commodity_ro

2

(3)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) [COM(2017) 332 final – 2017/0332 (COD)]

3

(4)  Comunicat de presă al CEJ https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2015-07/cp150074en.pdf

4

Textul integral al hotărârii CEJ http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=165446&pageIndex=0&doclang=RO&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1784620

(5)  Avizul Comitetului European al Regiunilor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (JO C 86, 7.3.2019, p. 353).

5

(6)  Ecohydrology as an integrative science from molecular to basin scale: historical evolution, advancements and implementation activities.

6

Prof. M. Zalewski Ecohydrology and Hydrologic Engineering: Regulation of Hydrology-Biota Interactions for Sustainability.

(7)  Un exemplu este reintroducerea somonului, care a dispărut treptat din Rin în anii 1950. Comisia Rinului a început să pună în aplicare măsuri practice în 1991, însă succesele au devenit vizibile doar 20 de ani mai târziu.

7

(8)  Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (JO L 309, 24.11.2009, p. 71).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

9

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/35

---

Aviz prospectiv al Comitetului European al Regiunilor pe tema „Viitorul politicii UE în domeniul aerului curat, în contextul obiectivului de reducere a poluării la zero”

(2020/C 324/06)

| Raportor: | János Ádám KARÁCSONY (HU-PPE), membru al Consiliului Local Tahitótfalu |
| --- | --- |
| Document de referință: | Aviz prospectiv |

Raportor:

János Ádám KARÁCSONY (HU-PPE), membru al Consiliului Local Tahitótfalu

Document de referință:

Aviz prospectiv

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații introductive

| 1. | salută Pactul verde european (1) propus de noua Comisie Europeană, obiectivul de reducere a poluării la zero, pentru un mediu fără substanțe toxice – aceasta fiind una dintre cele trei priorități menționate de noul comisar pentru mediu – și, mai ales, Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării apei, aerului și solului, care urmează să fie adoptat în 2021; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de sprijinul tot mai puternic al opiniei publice din UE pentru acțiunile ambițioase de îmbunătățire a calității aerului, așa cum reiese din sondajul special Eurobarometru din 2019 referitor la atitudinile cu privire la calitatea aerului. Punctul de plecare al acțiunilor ambițioase în acest domeniu îl reprezintă îngrijorarea tot mai mare cu privire la poluarea aerului, într-un context de mobilizare intensă a tinerilor în favoarea protecției mediului înconjurător; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că poluarea aerului este în continuare factorul de mediu asociat cu cel mai mare risc pentru sănătate în UE, fiind cauza a aproape 500 000 de decese premature în fiecare an (de 10 ori mai multe decât cele cauzate de accidentele rutiere). Poluarea aerului poate fi o cauză a bolilor respiratorii și cardiovasculare, a accidentelor vasculare cerebrale și a cancerului. Ea are, de asemenea, efecte negative semnificative asupra climei, a ecosistemelor, a mediului construit, inclusiv a patrimoniului cultural, și a economiei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța includerii învățămintelor desprinse din pandemia de COVID-19 în viitoarele politici. Pe de o parte, există o posibilă legătură între poluarea aerului și gravitatea consecințelor infecției cu virusul care provoacă COVID-19 (2), motiv pentru care combaterea poluării aerului trebuie să se numere printre principalele priorități ale planului de redresare al UE. Pe de altă parte, reducerea semnificativă a traficului, a producției industriale și a altor activități în timpul perioadelor de interdicție a deplasărilor au dus la reducerea semnificativă a poluării atmosferice și fonice. Cetățenii au putut constata mai clar că un mediu mai sănătos, mai puțin trafic, mai multe spații publice în aer liber și soluții bazate pe natură sunt esențiale pentru bunăstarea lor. Ideea necesității de a valorifica această ocazie istorică pentru a construi ceva mai bun se bucură de un sprijin larg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că, în Europa, calitatea aerului a continuat să se îmbunătățească treptat în ultimii ani, dar că multe state membre nu respectă standardele actuale, mai mult de jumătate dintre ele fiind în prezent vizate de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Constată și că nivelurile de particule fine de materie (PM2,5) – una dintre formele de poluare a aerului cele mai periculoase pentru sistemul respirator uman – nu au scăzut în mod semnificativ în Europa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apreciază activitatea desfășurată de statele membre, de instituțiile europene și de organizațiile internaționale în ce privește evaluarea și abordarea problemei poluării atmosferice (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează apelul în favoarea unei abordări integrate, unei politici europene ambițioase de reducere a poluării la sursă și a unei corelări a politicii privind imisiile cu cea privind emisiile, atât ca nivel de ambiție, cât și ca termene (4). Solicită să se ia în considerare concluziile consultării rețelei CoR de centre regionale (5) cu privire la punerea în aplicare a Directivei UE privind calitatea aerului înconjurător (AAQ) și a Directivei UE privind plafoanele naționale de emisie (PNE), precum și avizul său pe tema „Către un al 8-lea Program de acțiune pentru mediu” (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește răspunderea deosebită a autorităților locale și regionale în acest domeniu față de generațiile viitoare, precum și față de cetățenii de astăzi, în special față de grupurile mai vulnerabile și își exprimă convingerea, în lumina experienței dobândite de-a lungul crizei cauzate de pandemia de COVID-19, că schimbarea este posibilă. Formulează, prin urmare, următoarele recomandări; |
| --- | --- |

8.

Posibile inițiative noi

Măsuri legislative

| 9. | observă, din evaluarea adecvării Directivelor privind calitatea aerului înconjurător, că aceste directive au fost parțial eficace în ce privește îmbunătățirea calității aerului, dar că se mai pot aduce îmbunătățiri. CoR recomandă ca revizuirea să vizeze, pe baza recomandărilor OMS, și o eventuală includere a particulelor ultrafine și a emisiilor de negru-de-fum, ambele având efecte nocive importante asupra sănătății. De asemenea, tot în ceea ce privește efectele asupra sănătății, atenția ar trebui să se îndrepte spre măsurarea gradului de expunere a oamenilor la poluarea atmosferică, mai degrabă decât spre evaluarea calității aerului. Așteaptă cu interes prezentarea, la momentul potrivit, a propunerilor legislative relevante și își va aduce contribuția la aceste proceduri, dacă este cazul și la momentul oportun, formulând recomandări dintr-o perspectivă locală și regională; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este de acord că normele actuale privind monitorizarea oferă o bază adecvată pentru obținerea unor date comparabile și fiabile privind măsurarea calității aerului. Cu toate acestea, sistemele de monitorizare instituite de statele membre ar trebui armonizate în continuare. CoR recomandă implicarea mai strânsă a autorităților locale și regionale în stabilirea amplasării punctelor specifice de măsurare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată, astfel cum a raportat Curtea de Conturi Europeană, că standardele UE privind calitatea aerului au fost stabilite cu aproape 20 de ani în urmă și că unele dintre ele sunt mult mai puțin stricte decât orientările OMS și decât nivelul de referință recomandat pe baza celor mai recente dovezi științifice privind impactul asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină intenția exprimată de Comisia Europeană de a propune o aliniere mai riguroasă a standardelor de calitate a aerului la orientările OMS, care sunt în curs de revizuire, dar atrage atenția CE asupra următoarelor aspecte: dat fiind numărul mare de state membre care nu respectă standardele actuale, ar fi de dorit să se ofere o asistență suplimentară pentru punerea în aplicare a acestor standarde, acolo unde este necesar și să se prevadă calendare adecvate pentru asigurarea conformității, monitorizându-se cu strictețe respectarea lor. CoR consideră că normele privind emisiile constituie o abordare deosebit de eficace și recomandă, prin urmare, să se acorde mai multă atenție înăspririi lor; în același timp, CoR salută faptul că unele state membre, regiunile sau orașele pot aplica și aplică deja valori-limită mai stricte din proprie inițiativă, dacă doresc acest lucru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază necesitatea unui accent mai puternic asupra reglementării emisiilor, aceasta fiind o modalitate mai bună de a obține aer curat, prin reducerea emisiilor la sursă (prevenirea poluării). Directiva privind plafoanele naționale de emisii stabilește angajamente ambițioase de reducere pentru statele membre, însă sunt necesare, de asemenea, reglementări sectoriale la nivelul întregii UE. Legislația UE poate garanta condiții de concurență mai echitabile, întrucât cerințele mai stricte de reducere a emisiilor la nivel local pot avea efecte economice negative. De asemenea, legislația UE ar trebui să prevină deplasarea poluării într-un alt loc, de exemplu între orașele, țările sau continentele învecinate sau prin exportul de autovehicule cu motor diesel dinspre orașele din Europa de Vest, care interzic utilizarea lor, către Europa de Est, Africa sau alte părți ale lumii. Ar trebui acordată mai multă atenție acelor aspecte care nu au făcut obiectul unor reglementări recente: printre acestea se numără transportul pe căile navigabile (interioare), emisiile produse de sectorul transporturilor rutiere, altele decât cele de eșapament (emisii produse prin frânare și prin uzura pneurilor), generatoarele cu motoare diesel (pentru energie electrică urbană), sectorul aviației sau instalațiile de ardere de dimensiuni mici (< 1 MWth), de exemplu sobele și cazanele cu lemne și cărbune din gospodării. Trebuie acordată o atenție deosebită condițiilor reale de conducere a autovehiculelor și de utilizare a instalațiilor; |
| --- | --- |

13.

Finanțarea

| 14. | subliniază că, în general, lipsește finanțarea europeană specifică pentru măsurile privind calitatea aerului, pentru elaborarea și punerea în aplicare a planurilor privind calitatea aerului și pentru monitorizarea în timp real și îmbunătățirea calității aerului în ansamblul său. Procesul de obținere a finanțării este, de asemenea, considerat dificil, motiv pentru care trebuie simplificat în mod substanțial pentru a garanta că cererile de finanțare primesc un răspuns pozitiv. Resursele financiare necesare pentru aceste finanțări ar trebui colectate pe baza principiului „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că zonele grav afectate de poluarea cu particule în suspensie sunt în special marile aglomerări urbane, regiunile puternic industrializate și zonele cele mai sărace din UE, care se confruntă, de asemenea, în numeroase cazuri, cu sărăcia energetică. Prin urmare, tranzițiile sectoriale (agricultură, transport, industrie și energie) și poluarea aerului ar trebui abordate în mod integrat și în funcție de situație. Finanțarea este esențială, deoarece succesul punerii în aplicare a programelor privind calitatea aerului este influențat în mod semnificativ de resursele financiare disponibile. În plus, unele regiuni suferă nu numai din cauza condițiilor socioeconomice nefavorabile, ci și a dezavantajelor geografice sau climatice și au nevoie, prin urmare, de sprijin suplimentar pentru a combate poluarea atmosferică; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază provocările pe care le presupune tranziția către sustenabilitate, care include îmbunătățirea calității aerului, pentru comunitățile locale și regionale. CoR salută comunicarea CE pe tema „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a Planului de redresare pentru Europa” și solicită Comisiei să simplifice și să sporească accesul la oportunitățile de finanțare ale UE, în special FEDR, LIFE și FEADR, precum și Fondul pentru o tranziție justă, în vederea atingerii unor obiective mai ample, care să aibă efecte pozitive și asupra calității aerului, în special cele incluse în planurile privind calitatea aerului din cadrul Directivelor privind calitatea aerului înconjurător. În acest context, este esențial să se asigure coerența între proiectele finanțate de UE și politicile autorităților naționale, regionale și locale, pentru a le maximiza impactul; prin urmare, invită statele membre și Comisia Europeană să promoveze cooperarea strânsă cu autoritățile locale și regionale pentru elaborarea de strategii, politici și programe adecvate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită introducerea de stimulente sau de forme de recunoaștere a autorităților locale și regionale care obțin rezultate pozitive; |
| --- | --- |

17.

Îmbunătățirea punerii în aplicare

Guvernanța pe mai multe niveluri, cooperarea, punerea în aplicare și asigurarea conformității

| 18. | ia act de faptul că raportul privind verificarea adecvării menționează existența unor probleme legate de punerea în aplicare, subliniind că deficiențele planurilor privind calitatea aerului și lipsa angajamentului statelor membre de a lua măsuri adecvate au dus la întârzieri semnificative în ce privește respectarea standardelor de calitate a aerului; subliniază că o cauză majoră a eficacității limitate a planurilor privind calitatea aerului au fost și vechile limite de emisii ale vehiculelor din UE, care nu erau adecvate pentru condițiile reale de utilizare a acestora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | observă că poluarea atmosferică provine din diferite surse: naturale, transfrontaliere, precum și naționale, regionale și locale (inclusiv foarte localizate, la nivel de stradă). Pentru a o combate, ar trebui reduse emisiile la toate nivelurile, astfel încât fiecare nivel să își asume partea sa de responsabilitate. Pentru o îmbunătățire efectivă va fi nevoie de o cooperare și o comunicare mai strânse și mai eficiente între diferitele niveluri de guvernare. Autoritățile regionale ar putea juca un rol de coordonare între nivelul local și cel național, iar bunele practici ar trebui colectate și diseminate. Cooperarea ar trebui extinsă pentru a include întreprinderile, organismele științifice și alte părți interesate relevante, precum și publicul larg; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că sunt deja disponibile instrumente specifice, precum cel de asistență tehnică și schimb de informații inter pares (TAIEX-EIR), și că ele sunt utilizate cu succes de mai multe state membre și autorități locale și regionale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută eforturile de încheiere a unui acord internațional privind poluarea atmosferică transfrontalieră. Atât Comisia Europeană, cât și statele membre sunt implicate îndeaproape în anumite grupuri de lucru, grupuri operative și programe de cooperare în temeiul Convenției privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi (CLRTAP), denumită, pe scurt, Convenția privind transportul aerian din cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU). De asemenea, CoR salută lansarea, în cursul anului trecut, a Forumului pentru cooperare internațională în domeniul poluării atmosferice, care ar putea accelera îmbunătățirea calității aerului în întreaga lume prin diseminarea și partajarea cunoștințelor acumulate până în prezent; subliniază, totodată, că cooperarea transfrontalieră dintre autoritățile locale și regionale (atât în interiorul UE, cât și dincolo de frontierele externe ale UE) poate fi importantă și că instrumentul reprezentat de gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) poate oferi un cadru util pentru astfel de inițiative; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază necesitatea cooperării transsectoriale și a asigurării coerenței între domeniile de politică relevante. Măsurile ar trebui să abordeze toate sursele de poluare a aerului într-un mod integrat: sectorul transporturilor (atât cel rutier, cât și cel nerutier), energia (inclusiv încălzirea locuințelor), sectorul agricol și cel industrial, ținând seama, în același timp, de alte domenii relevante, cum ar fi schimbările climatice sau sănătatea. Aceste politici ar putea fi reciproc avantajoase (de exemplu, măsurile de economisire a energiei), dar, în unele cazuri, anumite politici (de exemplu, promovarea arderii biomasei sau măsurile de sprijin pentru autovehiculele cu motor diesel) ar putea avea un impact negativ asupra calității aerului. Ar trebui valorificate sinergiile și evitate dispozițiile contraproductive. Toate măsurile relevante ale Pactului verde european ar trebui utilizate pentru a contribui la realizarea obiectivelor actuale privind calitatea aerului: nu numai Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării, ci și Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, strategia „De la fermă la consumator”, Planul de acțiune pentru economia circulară, strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă, precum și Legea climei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că, până în prezent, agricultura este sectorul cel mai puțin eficace în ce privește reducerea emisiilor (amoniacul este un precursor de particule în suspensie). Deși în sectorul agricol sunt deja disponibile măsuri de reducere a emisiilor, viabile din punct de vedere tehnic și economic, ele nu sunt încă utilizate pe scară largă. Având în vedere că a trecut printr-o reformă menită să îi consolideze gradul de durabilitate din punctul de vedere al mediului, PAC ar trebui să servească mai bine acestor obiective. În cursul negocierilor privind viitorul PAC după 2020 ar trebui luate în considerare măsuri noi sau mai stricte, inclusiv, de exemplu, programele ecologice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută intenția Comisiei Europene de a lua măsuri suplimentare în ceea ce privește mobilitatea cu emisii zero; ar trebui să se ia în considerare armonizarea, în întreaga Europă, a zonelor cu emisii scăzute, și cu atât mai mult a zonelor cu emisii zero. Conștiente de faptul că reducerea poluării în zonele unde au fost impuse măsuri de izolare în timpul pandemiei de COVID-19 este temporară, orașele au luat deja măsuri de reducere a impactului traficului – au lărgit trotuarele, au amenajat parcursuri rezervate micromobilității, au scăzut limitele de viteză permise etc. De asemenea, a devenit vizibil faptul că societățile de transport public ar trebui să beneficieze urgent de finanțare (din partea UE) pentru a putea continua să funcționeze, pentru a-și reînnoi parcurile cu vehicule mai puțin poluante și pentru a preveni alegerea de către utilizatori a mijloacelor private de transport motorizat. Subliniază că, atunci când se iau în considerare și se propun standarde mai stricte în ceea ce privește emisiile pentru vehiculele cu motoare pe bază de benzină și motorină, ar trebui să se țină seama de competitivitatea producătorilor europeni; pledează, în același timp, pentru o cale de eliminare a motoarelor cu ardere internă din traficul rutier și își exprimă aprecierea pentru statele membre, regiunile sau orașele care au stabilit deja o dată finală pentru admiterea automobilelor cu motoare cu ardere internă. Comitetul se opune primelor pentru achiziționarea de vehicule echipate cu astfel de motoare. Propune, printre altele, să se promoveze mai intens tehnologia vehiculelor cu emisii zero și să se accelereze investițiile în rețeaua feroviară europeană, inclusiv ca una dintre posibilele alternative viabile pentru navetiști; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atrage atenția asupra problemei încălzirii locuințelor cu instalații de ardere cu combustibil solid. Legislația existentă privind proiectarea ecologică nu pare să fi oferit o soluție adecvată; prin urmare, se așteaptă ca Comisia Europeană să abordeze această chestiune în contextul inițiativelor referitoare la produsele sustenabile, prevăzute în cadrul strategiei privind economia circulară. Mai mult, persoanele cu venituri mici (aflate în situație de sărăcie energetică) au nevoie de un sprijin substanțial, nu doar pentru a înlocui aparatele vechi, ci și pentru a asigura funcționarea și întreținerea unor instalații mai eficiente din punct de vedere energetic, la prețuri accesibile; de asemenea, ar trebui luată în considerare acordarea de stimulente ad-hoc pentru renovarea clădirilor în scopul îmbunătățirii performanței lor energetice. Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere și introducerea unor norme privind calitatea combustibililor utilizați pentru încălzirea locuințelor și să creeze stimulente adecvate, inclusiv stimulente financiare, în acest scop; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încurajează statele membre să elaboreze și să își actualizeze urgent programele naționale de control al poluării atmosferice, ținând seama de contribuțiile autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

Participarea cetățenilor

| 27. | ia act de faptul că ar trebui să se utilizeze mai frecvent soluțiile informatice existente, aplicațiile de telefonie mobilă și alte instrumente relevante pentru a informa publicul larg, astfel încât „ucigașul invizibil” să devină mai clar perceput de cetățeni, iar gradul de sensibilizare să crească. Informațiile ar trebui să fie ușor de înțeles și de accesat și ar trebui să includă aspecte legate de sănătate. Actuala pagină de internet a Agenției Europene de Mediu referitoare la Indicele european privind calitatea aerului (7) oferă informații complete cu privire la calitatea aerului în Europa, dar este puțin cunoscută și trebuie să beneficieze de o difuzare mai amplă. De asemenea, pagina ar trebui să fie îmbunătățită prin modelare, pentru a oferi informații privind calitatea aerului regiunilor, satelor mai mici și zonelor rurale, unde calitatea aerului nu este măsurată prin stații de monitorizare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recomandă intensificarea eforturilor științifice ale cetățenilor. Aplicațiile produse de inițiativele științifice cetățenești nu pot înlocui datele de monitorizare, întrucât furnizează date de o calitate net inferioară acestora (un aspect care trebuie explicat clar opiniei publice), în schimb le pot completa, furnizând informații de o mai mare precizie cu privire la tendințele identificate în materie de poluare atmosferică, în același timp sensibilizând și implicând în mod activ publicul larg. Ar trebui sprijinite și accelerate activitățile de cercetare privind sporirea fiabilității senzorilor (la prețuri avantajoase); de asemenea, sunt importante și trebuie salutate lucrările în curs ale Comitetului European de Standardizare (CEN) privind standardele pentru dispozitivele compacte de monitorizare a calității aerului, precum și în materie de modelare a calității aerului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recomandă informarea publicului larg, atât cu privire la problemele, cât și la îmbunătățirile care demonstrează posibilele rezultate pozitive ale acțiunilor – inclusiv potențialul oferit de sursele de energie cu poluare zero, cum ar fi energia din surse regenerabile sau energia nucleară –, ceea ce va permite statelor membre și autorităților locale și regionale să obțină sprijin financiar pentru măsurile vizate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția asupra faptului că cetățenii au de jucat un rol major în reducerea poluării atmosferice, în special prin modificarea comportamentelor lor într-o serie de aspecte ale vieții, printre care se numără mobilitatea, încălzirea, alimentația, dar și consumul în general, un lucru de care mulți cetățeni nu sunt încă conștienți decât într-o mică măsură (deși nivelul de sensibilizare a opiniei publice variază considerabil în interiorul UE). Reducerea emisiilor depinde de această contribuție, așadar cetățenii ar trebui să fie implicați mai îndeaproape și încă de la început în procesul de luare a deciziilor în timpul elaborării planurilor și măsurilor privind calitatea aerului. În plus, planurile privind calitatea aerului ar trebui să includă, pe lângă măsurile de reglementare, măsuri care promovează și sprijină sensibilizarea cetățenilor și schimbările de atitudine în ce privește mobilitatea – de exemplu, o utilizare mai limitată a autovehiculelor. Autoritățile locale și regionale pot facilita această activitate utilizând scheme precum ClairCity. Îndeamnă, însă, totodată, la recunoașterea și diseminarea pe scară largă a inițiativelor la nivel local care îi implică pe cetățeni, cum ar fi plantarea de copaci și acoperirea cu vegetație a anumitor ziduri din orașe, care curăță și împrospătează aerul în mediul urban; |
| --- | --- |

30.

Armonizare, orientări și acte de punere în aplicare

| 31. | se pronunță în favoarea unor orientări suplimentare privind raportarea și modelarea datelor referitoare la calitatea aerului, concepute special pentru autoritățile locale și regionale, dat fiind rolul lor semnificativ în acest sector. Instrumentele de raportare (inclusiv raportarea electronică) ar trebui să ia în considerare nevoile autorităților locale. Este posibil ca autoritățile locale să nu dispună întotdeauna de personal cu competențele tehnice necesare sau cu nivelul de engleză necesar. Îmbunătățirea raportării electronice ar trebui să țină cont de caracteristicile specifice ale utilizatorilor locali și regionali, asigurând coerența dintre sarcinile de raportare alocate autorităților locale și regionale și competențele și resursele lor în acest sector; |
| --- | --- |

31.

Participarea la rețele și inițiative

| 32. | recunoaște numărul mare de inițiative și rețele deja disponibile care abordează problema poluării aerului (Parteneriatul pentru calitatea aerului din cadrul Agendei urbane a UE, Grupul de experți privind calitatea aerului în orașe din cadrul Convenției privind poluarea atmosferică a CEE-ONU (8), Forumul european pentru aer curat, Convenția primarilor etc.). Multe dintre acestea aduc o valoare adăugată semnificativă în politica privind aerul curat, iar CoR încurajează autoritățile locale și regionale să se implice mai mult în aceste activități de la nivel european; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută noua inițiativă a Comisiei Europene cu titlul „Acordul privind orașele verzi” (Green City Accord – GCA), care vizează îmbunătățirea punerii în aplicare a legislației europene din domeniul mediului. GCA sau Platforma tehnică pentru cooperare în domeniul mediului, înființată de CoR și Comisia Europeană, ar putea constitui instrumente utile pentru a orienta autoritățile locale și regionale spre cele mai bune inițiative, în funcție de propriile lor necesități. Aceste platforme ar trebui, de asemenea, să contribuie la colectarea și clasificarea instrumentelor, documentelor de orientare sau a altor forme relevante de sprijin puse la dispoziție de CLRTAP, Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare al acesteia, Agenția Europeană de Mediu sau orice alte rețele sau organizații care ar putea ajuta autoritățile locale și regionale în eforturile lor de îmbunătățire a calității aerului. De asemenea, ar trebui să se pună la dispoziție expertiză și sprijin tehnic specifice (de exemplu, pentru elaborarea inventarelor locale de emisii, desemnarea zonelor cu emisii reduse, utilizarea modelului SHERPA etc.), întrucât autoritățile locale și regionale au nevoie de formare pentru a putea utiliza aceste instrumente; |
| --- | --- |

33.

Următoarele etape

| 34. | îndeamnă Comisia Europeană să consolideze în continuare anumite aspecte ale normelor privind emisiile la nivelul UE și să ia măsuri suplimentare pentru a asigura o cooperare eficace și îmbunătățită, atât orizontală, cât și verticală; îndeamnă în același timp statele membre și autoritățile locale și regionale să găsească metode mai bune de cooperare și comunicare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recomandă furnizarea de finanțare ușor accesibilă pentru autoritățile locale și asociațiile acreditate pentru îmbunătățirea calității aerului responsabile de planurile privind calitatea aerului în zonele de control al calității aerului stabilite ca atare, acordând prioritate zonelor cu o poluare atmosferică mai mare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atrage atenția asupra necesității de a coordona și gestiona rețelele, inițiativele, instrumentele și orientările relevante, care sunt deja o sursă bogată de cunoștințe și experiență; acest lucru ar ajuta autoritățile locale și regionale să își îmbunătățească acțiunile care vizează un aer mai curat, pe baza expertizei tehnice și a orientărilor suplimentare. |
| --- | --- |

36.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_ro

1

(2)  Conform studiului recent publicat intitulat „Assessing nitrogen dioxide (NO2) levels as a contributing factor to coronavirus (COVID-19) fatality” („Evaluarea nivelurilor de dioxid de azot (NO2) ca factor care contribuie la mortalitatea cauzată de coronavirus (COVID-19)”), 78 % din cele 4 443 de decese au fost înregistrate în patru regiuni din nordul Italiei și într-o regiune din jurul orașului Madrid, în Spania. Aceste cinci regiuni erau caracterizate de cea mai nocivă combinație de niveluri de NO2 și de condiții ale curenților de aer care împiedicau dispersarea poluării atmosferice.

2

2

2

2

(3)  Comisia Europeană a dezvoltat și a pus în aplicare în continuare cadrul general al politicilor UE în materie de aer curat: Directiva privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor, care a înlocuit Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE), a introdus cerințe de reducere a emisiilor pentru perioada 2020-2029 și începând cu anul 2030; Forumul european pentru aer curat s-a dovedit a fi o platformă de succes pentru dezbaterile pe tema calității aerului, și au fost publicate concluziile verificării adecvării Directivelor privind calitatea aerului înconjurător. Consiliul UE a adoptat recent concluzii privind îmbunătățirea calității aerului. Curtea de Conturi Europeană a publicat Raportul special nr. 23/2018 –„Poluarea atmosferică: sănătatea noastră nu este încă protejată în mod suficient” (JO C 324, 13.9.2018, p. 12), iar Organizația Mondială a Sănătății (OMS) își revizuiește, în prezent, orientările privind calitatea aerului în perspectiva posibilei publicări a unor orientări noi în 2021.

3

(4)  Pachetul de politici „Aer curat pentru Europa” https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014

4

(5)  https://cor.europa.eu/ro/news/Pages/consultation-air-quality.aspx

5

(6)  JO C 168, 16.5.2019, p. 27.

6

(7)  http://airindex.eea.europa.eu

7

(8)  Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi.

8

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/41

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Către o foaie de parcurs pentru hidrogen curat — Contribuția autorităților locale și regionale la o Europă neutră din punct de vedere climatic

(2020/C 324/07)

| Raportor: | doamna Birgit HONÉ (PSE-DE), ministru de stat pentru afaceri federale și europene și dezvoltare regională (Saxonia Inferioară). |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Aviz din proprie inițiativă |

Raportor:

doamna Birgit HONÉ (PSE-DE), ministru de stat pentru afaceri federale și europene și dezvoltare regională (Saxonia Inferioară).

Documente de referință:

Aviz din proprie inițiativă

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Importanța pentru o Europă neutră din punct de vedere climatic până în 2050

| 1. | salută cu căldură aprobarea de către Consiliul European a obiectivului unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic până în 2050 și faptul că Comisia Europeană urmărește să consacre acest obiectiv în actul legislativ european privind clima (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază importanța generării unei creșteri economice durabile din punct de vedere ecologic și social, în special în urma crizei provocate de coronavirus. Pactul verde european (2), care recurge la inovații tehnologice și sociale eficiente din punct de vedere energetic și al utilizării resurselor, trebuie să constituie un element-cheie al redresării economice după pandemia de COVID-19. Astfel, se recomandă promovarea cu fermitate, la nivelul UE, a hidrogenului curat, ca exemplu al unei astfel de tehnologii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută, prin urmare, cu entuziasm faptul că Comisia va răspunde acum la solicitarea acestui aviz referitoare la o propunere de strategie a UE privind hidrogenul (3); salută, de asemenea, faptul că propunerea revizuită privind cadrul financiar multianual al UE pentru perioada 2021-2027, împreună cu planul de redresare, permite o mai bună dezvoltare a unei economii bazate pe hidrogen curat și solicită Consiliului și Parlamentului European să mențină aceste oportunități în cadrul procesului legislativ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că obiectivul neutralității climatice implică o transformare completă a aprovizionării cu energie electrică, energie pentru procesele de răcire și energie termică și presupune schimbări profunde în special în domeniile industriei și transporturilor. Vor fi necesare numeroase soluții tehnologice diferite bazate pe energia din surse regenerabile. Cu toate acestea, pentru a accelera tehnologiile cu potențial promițător, este, de asemenea, important ca ele să poată beneficia de sprijin specific. Hidrogenul curat, materiile prime derivate și combustibilii sintetici derivați (4) vor fi esențiali pentru atingerea acestui obiectiv în viitor și, prin urmare, trebuie să beneficieze de un sprijin specific. Un accent deosebit ar trebui pus pe hidrogenul ecologic din surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că, în această etapă timpurie a dezvoltării pieței, o abordare deschisă în ceea ce privește aplicațiile potențiale ale hidrogenului curat ar fi o idee bună, deoarece utilizarea anumitor cantități de hidrogen curat ar putea reprezenta un scenariu realist în multe sectoare. CoR consideră că este necesar să se pună accentul pe aplicațiile promițătoare pe măsură ce piața se dezvoltă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază, în acest sens, că utilizarea hidrogenului curat și a e-combustibililor este mai puțin eficientă decât utilizarea directă a energiei electrice din surse regenerabile din cauza pierderilor de conversie, ceea ce ar contribui, probabil, și pe termen mai lung la costuri mai mari pentru multe aplicații. Din acest motiv, pe termen mediu și lung, domeniile prioritare de utilizare ale hidrogenului/e-combustibililor vor fi cele în care hidrogenul este utilizat ca materie primă sau în care măsurile de eficiență energetică și electrificarea directă nu sunt soluții viabile (de exemplu, producția de amoniac și de oțel, transportul de mare tonaj și pe distanțe mari, procesele la temperaturi înalte și stocarea sezonieră a energiei electrice), și cele în care furnizarea de energie termică sau de încălzire centralizată pentru clădiri nu poate fi garantată în mod eficient prin pompe de căldură sau rețele de căldură; |
| --- | --- |

6.

| 7. | propune Comisiei să analizeze potențialul de producție de hidrogen ecologic în UE, inclusiv în regiunile NUTS 2 mai puțin dezvoltate și în regiunile învecinate (de exemplu, Orientul Mijlociu și Africa de Nord – MENA), ținând seama în special de relația de concurență cu utilizarea directă a energiei electrice din surse regenerabile de energie, știut fiind că o cunoaștere cuprinzătoare și detaliată a potențialelor realizabile ale diferitelor scenarii reprezintă o bază importantă pentru construirea unei economii ecologice pe bază de hidrogen în Europa; în plus, s-ar putea examina în ce măsură hidrogenul albastru ar putea fi utilizat ca soluție tranzitorie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recomandă statelor membre să includă promovarea unei economii ecologice pe bază de hidrogen în actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale (PECN) din 2023 și să elaboreze strategii naționale integrate privind hidrogenul, cu măsuri de punere în aplicare elaborate în strânsă cooperare cu toate părțile interesate. La elaborarea și punerea în aplicare a acestor proiecte, statele membre ar trebui să colaboreze îndeaproape cu autoritățile locale și regionale (ALR) și cu asociațiile lor naționale și regionale, precum și cu comunitatea științifică; Se recomandă ca fiecare stat membru să examineze potențialul de producție de hidrogen ecologic; |
| --- | --- |

8.

Aspecte de sustenabilitate

| 9. | subliniază că, pe termen lung, numai hidrogenul obținut prin electroliza apei prin energie electrică din surse regenerabile (hidrogen ecologic) este o metodă durabilă de producere a hidrogenului. Prin urmare, hidrogenul ecologic trebuie să se afle în centrul eforturilor depuse în acest sens de UE și de statele membre, în contextul dezvoltării unei economii bazate pe hidrogen. Până când vor fi disponibile cantități suficiente, soluțiile tehnologice temporare, de exemplu hidrogenul „albastru”, pot contribui la reducerea emisiilor de CO2 generate de producția de hidrogen existentă. Trebuie garantat că, în cadrul dezvoltării unei economii a hidrogenului, acest lucru nu va împiedica tranziția către hidrogenul ecologic. Soluțiile temporare trebuie să ofere beneficii reale și semnificative din punctul de vedere al costurilor și al rapidității punerii în aplicare în comparație cu hidrogenul ecologic și nu trebuie să creeze o dependență pe termen lung față de parcursul stabilit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că sunt necesare proceduri cuprinzătoare și transparente din punctul de vedere al durabilității pentru clasificarea și certificarea hidrogenului/e-combustibililor; de asemenea, ar trebui impusă obligativitatea generală a aplicării unor certificate, elaborate în baza clasificării și certificării. Numai prin intermediul unor certificate care sunt concepute să fie stricte, clare și distincte și care fac diferența între hidrogenul albastru și cel verde se poate dezvolta o piață a hidrogenului ecologic. CoR solicită Comisiei să promoveze în mod activ procesul de clasificare a gazelor în cadrul Forumului european de reglementare a gazelor (Forumul de la Madrid) și să prezinte rapid o propunere de sistem de clasificare și certificare, în conformitate cu legislația existentă privind autentificarea energiei din surse regenerabile; în acest sens, solicită să se analizeze posibilitatea de a fuziona sistemele paralele existente de garantare a originii [articolul 19 din Directiva privind energia din surse regenerabile (II)] și certificatele de durabilitate [articolele 25-31 din Directiva privind energia din surse regenerabile (II)]. Comisia ar trebui să promoveze difuzarea internațională a sistemului european de certificare/certificare a originii; |
| --- | --- |

10.

Rolul specific al regiunilor

| 11. | subliniază că hidrogenul ecologic oferă posibilitatea producerii și utilizării descentralizate și, prin urmare, poate face parte dintr-un viitor sistem descentralizat de aprovizionare cu energie, conform descrierii din strategia pe termen lung a Comisiei „O planetă curată pentru toți” (5), susținută de CoR (6). Hidrogenul ecologic poate stimula dezvoltarea regională și locală, întrucât părți importante ale lanțului valoric pot fi dezvoltate în regiuni și orașe, generând astfel efecte pozitive pentru ocuparea forței de muncă și IMM-uri; în plus, excesul de căldură rezultat din producția de hidrogen ecologic poate fi utilizat în aprovizionarea locală și regională cu energie termică, iar hidrogenul produs ca produs secundar în anumite procese poate fi utilizat la nivel local și regional în contextul recuperării hidrogenului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază în mod explicit că autoritățile locale și regionale (ALR) au un rol decisiv în punerea în aplicare a economiei pe bază de hidrogen. Multe autorități locale și regionale elaborează strategii privind hidrogenul, programe de finanțare și dezvoltă proiecte concrete, cum ar fi cele din cadrul parteneriatului „European Hydrogen Valleys” (7). Autoritățile locale și regionale sunt actori esențiali pentru dezvoltarea pieței, datorită cunoștințelor lor detaliate cu privire la circumstanțele locale, a legăturilor lor cu actorii locali și a controlului exercitat asupra proceselor de planificare și autorizare și cu privire la diferitele posibilități de stimulare și finanțare regionale și locale, achizițiile publice și competențele în domeniul educației și formării profesionale și universitare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază în acest context că regiunile europene pot avea un rol de legătură important în dezvoltarea strategiilor și programelor regionale privind hidrogenul ecologic, având drept obiectiv dezvoltarea integrată a lanțului valoric al hidrogenului ecologic la nivel regional. Proximitatea dintre producție și utilizare le-ar permite, mai întâi, construirea unor rețele regionale de hidrogen, care pot fi extinse în timp. Furnizarea centralizată pe scară largă a hidrogenului în clusterele industriale poate fi corelată cu cererea descentralizată din industrie, din sectorul transporturilor, al clădirilor și pentru echilibrarea rețelei din perimetrul clusterelor industriale la nivel regional, național și internațional (integrarea sectoarelor). Locurile din apropierea porturilor ar putea fi deosebit de atractive în acest sens, deoarece, prin poziția lor, ele se pretează pe termen lung și pentru importul de hidrogen și e-combustibili; CoR îndeamnă Comisia Europeană să sprijine dezvoltarea și punerea în aplicare a unor astfel de strategii și programe regionale privind lanțul valoric al hidrogenului ecologic și clusterele aferente; |
| --- | --- |

13.

Coordonarea evoluției pieței

| 14. | reiterează faptul că o piață a hidrogenului ecologic nu se poate dezvolta fără investiții semnificative, inclusiv din sectorul privat. Acest lucru se poate întâmpla numai dacă există încredere în dezvoltarea pe termen lung a pieței. Obiective ambițioase și obligatorii, un cadru juridic clar, o strategie explicită și o foaie de parcurs concretă pentru hidrogenul ecologic pot contribui la consolidarea încrederii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia să elaboreze, în cadrul strategiei UE privind hidrogenul, o viziune pentru întreaga UE, în special în ceea ce privește hidrogenul ecologic pentru orizonturile 2030 și 2050 și să prezinte o proiecție a domeniilor de aplicare pentru hidrogenul ecologic, adoptarea acestora pe piață și promovarea în continuare a inovării, ținând seama de recomandările din acest aviz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comisiei să prezinte strategia UE privind hidrogenul însoțită de o foaie de parcurs integrată, care să cuprindă măsuri legislative și nelegislative pentru construirea unei economii europene pe bază de hidrogen curat și a unei piețe interne axate în special pe hidrogenul ecologic, pornind de la recomandările prezentului aviz și cele ale Forumului strategic pentru proiecte importante de interes european comun. Strategia UE privind hidrogenul ar trebui să includă obiective ambițioase în ceea ce privește capacitatea de producție a hidrogenului ecologic, să se bazeze în acest scop pe o analiză a potențialului de producție regional și ar trebui să promoveze extinderea sistematică a producției și utilizării hidrogenului prin crearea de lanțuri valorice corespunzătoare. Ea ar trebui să contribuie la coordonarea la nivelul UE a modului în care se dezvoltă oferta, cererea și infrastructura, precum și la coordonarea activităților de reglementare și a finanțării la nivelul UE, al statelor membre și al autorităților locale și regionale, ținând seama mai ales de rolul de legătură al regiunilor în extinderea producției și utilizarea hidrogenului ecologic în tranziția energetică și în domeniul materiilor prime industriale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că dezvoltarea unei economii ecologice pe bază de hidrogen reprezintă un pilon al politicii industriale durabile urmărite de Pactul verde european. Remarcă faptul că este necesară extinderea tehnologiei de electroliză la scară de gigawați pentru ca hidrogenul ecologic să devină competitiv ca preț. Industria producătoare de electrolizoare din statele membre ale UE oferă noi oportunități (de creare de locuri de muncă) și de export la nivel mondial. CoR îndeamnă ferm Comisia Europeană să promoveze această industrie. Accentuează importanța implicării regiunilor europene – împreună cu industria – pentru a dezvolta lanțuri valorice intersectoriale ale hidrogenului care fac legătura între ofertă, infrastructură și cerere; CoR îndeamnă Comisia, ca parte a punerii în aplicare a noii strategii industriale pentru Europa (8), să promoveze o piață de referință pentru tehnologiile și sistemele pe bază de hidrogen ecologic și utilizarea acestora pentru produse neutre din punct de vedere climatic, în special în industria siderurgică, chimică și a cimentului. CoR solicită ca strategia UE pentru oțel ecologic anunțată de Comisie să fie adoptată rapid și să se pună un accent corespunzător pe utilizarea hidrogenului ecologic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută călduros instituirea Alianței europene pentru hidrogen ecologic, anunțată în noua strategie industrială; solicită ca această alianță să fie instituită rapid, să se concentreze pe hidrogenul ecologic și să contribuie ca UE să preia un rol de lider în această tehnologie esențială, contribuind la coordonarea și schimbul de cunoștințe și experiență; solicită implicarea sistematică a regiunilor și a IMM-urilor în alianță, astfel cum a anunțat Comisia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că integrarea tot mai mare a sectoarelor prin utilizarea acelorași surse de energie presupune o abordare sistemică a acestor sectoare; subliniază că strategia pentru un sistem energetic integrat și strategia UE privind hidrogenul (9) a Comisiei Europene trebuie să evidențieze importanța sistemică a hidrogenului ecologic în raport cu alte forme de energie pentru integrarea sectorială, cum ar fi energia electrică, gazele din resurse regenerabile și e-combustibilii pentru viitorul sistem energetic și economic și să prezinte metode de punere în aplicare care aduc beneficii sistemului. Trebuie prezentate metode de punere în aplicare care aduc beneficii sistemului și care să arate modul în care, prin adaptarea normelor de piață sau introducerea unor norme noi se poate ajunge în scurt timp la o piață funcțională a hidrogenului care, pe de o parte, să permită o dezvoltare dinamică a producției și a utilizării hidrogenului și, pe de altă parte, să fie bine integrată în piețele de energie electrică și de gaze; |
| --- | --- |

19.

Sprijinirea legislației-cadru și a dezvoltării infrastructurii în cadrul Pactului verde european

| 20. | subliniază că expansiunea energiei din surse regenerabile ca parte a producției de energie electrică reprezintă baza pentru dezvoltarea pieței hidrogenului ecologic în UE; solicită revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile (II) ca urmare a unor obiective climatice mai stricte ale UE pentru 2030, în special prin creșterea în consecință a obiectivului UE privind ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie; încurajează statele membre și ALR să vizeze obiective ambițioase la nivel local, regional și național în ce privește energiile din surse regenerabile, de exemplu energia eoliană și energia solară; se așteaptă ca strategia pentru energia eoliană offshore, anunțată de Comisie, să stimuleze acest sector, inclusiv prin finanțarea proiectelor de inovare privind producția de hidrogen ecologic pe bază de energie eoliană offshore; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recomandă Comisiei să examineze dacă Directiva privind energia din surse regenerabile (II) și actele delegate oferă suficiente stimulente pentru utilizarea e-combustibililor obținuți din emisiile industriale de CO2 și din captarea și utilizarea dioxidului de carbon (CUC) în etapa de tranziție. În același timp, trebuie garantată evitarea dublei contabilizări a reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră, precum și contabilizarea integrală a e-combustibililor la categoria „din surse regenerabile”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită, de asemenea, ca, în cadrul Directivei privind energia din surse regenerabile II (RED II), să se elaboreze rapid acte delegate pentru a oferi claritate cu privire la clasificarea rețelelor de energie electrică pentru producția de hidrogen (articolul 27 din RED II) și la cerințele minime de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru combustibilii sintetici (articolul 25 din RED II); |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că electroliza în vederea producției de hidrogen trebuie să utilizeze o metodă adecvată rețelei și sistemului electric (gestionarea cererii); solicită elaborarea unei strategii a UE privind hidrogenul, precum și a unor strategii naționale și regionale care să includă crearea de capacități suplimentare de generare de energie electrică ecologică pentru electroliză; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că internalizarea costurilor externe creează condiții de concurență echitabile și sporește atractivitatea economică a hidrogenului ecologic. Prin urmare, CoR sprijină o revizuire cuprinzătoare a Directivei privind impozitarea energiei în vederea alinierii impozitării energiei la obiectivele Pactului verde european și includerii hidrogenului și a combustibililor alternativi în domeniul de aplicare al directivei; încurajează statele membre să utilizeze marjele existente pentru impozitarea ecologică și veniturile suplimentare pentru a reduce sarcina fiscală asupra energiei electrice cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) oferă stimulente semnificative pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în industriile mari consumatoare de energie (de exemplu, industria chimică și siderurgică), pentru care hidrogenul ecologic reprezintă o opțiune esențială pentru decarbonizare. Revizuirea Directivei privind comercializarea certificatelor de emisii ar trebui să țină seama de noile obiective privind clima pentru 2030, de exemplu prin creșterea factorului de reducere liniară. Siguranța investițiilor ar putea fi sporită, dacă sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii ar conține prevederea unui preț minim; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sprijină dezvoltarea unui mecanism adecvat de ajustare la frontieră a emisiilor de CO2 care să respecte normele OMC (10) pentru produsele importate din țări terțe, a căror producție este asociată cu emisii ridicate de CO2 și care fac obiectul unei concurențe internaționale intense. Un astfel de sistem, combinat cu un ETS al UE adaptat, ar putea oferi stimulente pentru utilizarea hidrogenului ecologic pentru industriile mari consumatoare de energie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să revizuiască Regulamentul privind infrastructura energetică transeuropeană (TEN-E) (11) și normele UE privind piața europeană a gazelor, cu prioritate a Directivei 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) privind gazele naturale, astfel încât economia bazată pe hidrogen ecologic, cu un transport de hidrogen la nivelul întregii UE, să se poată dezvolta în mod dinamic. Aceasta include, printre altele, definirea unor standarde unitare și clare (de exemplu, ponderea permisă de hidrogen în rețeaua de gaze naturale), ajustarea corespunzătoare a cerințelor pentru proiectele de interes comun (PIC) bazate pe TEN-E, planificarea coordonată a infrastructurii de energie electrică și de gaze naturale, reclasificarea infrastructurii de gaze existente și stabilirea de norme clare pentru injectarea de hidrogen certificat, produs din surse de energie regenerabile, în rețeaua de gaze naturale. De asemenea, este necesară crearea unei baze de reglementare pentru rețelele publice de hidrogen, cu acces nediscriminatoriu la rețea; CoR subliniază că dezvoltarea și extinderea rețelelor specifice de hidrogen este o condiție prealabilă importantă pentru disponibilitatea în formă pură a hidrogenului pentru aplicațiile prioritare, pentru care nu se preconizează alternative la hidrogen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că revizuirea Regulamentului privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) ar trebui să pună un accent mai mare pe tehnologiile de propulsie cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru camioane, autocare, precum și pentru transportul pe căi navigabile interioare, cum ar fi motoarele electrice alimentate de pile cu hidrogen sau linii aeriene de contact. Construirea infrastructurii corespunzătoare, inițial de-a lungul coridoarelor rețelei centrale, este o condiție prealabilă pentru utilizarea pe scară largă a acestor tehnologii. Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) ar trebui să ofere o finanțare adecvată în acest scop. Revizuirea Directivei privind infrastructura pentru combustibili alternativi oferă posibilitatea de a stabili cerințe specifice privind densitatea stațiilor de alimentare cu hidrogen din statele membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă Comisia să permită finanțarea necesară pentru construirea infrastructurilor de transport al hidrogenului (construcția de conducte noi, respectiv renovarea conductelor de transport existente pentru gaze naturale), precum și pentru crearea unei infrastructuri de stocare; subliniază că dezvoltarea și finanțarea infrastructurii transfrontaliere pentru hidrogen între clustere industriale reprezintă o oportunitate pentru dezvoltarea economică. Cooperarea cu alte sectoare care necesită infrastructuri energetice noi este recomandată din motive de amenajare a teritoriului și de eficiență din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia ca, în cadrul strategiei anunțate pentru o mobilitate durabilă și inteligentă, să acorde prioritate utilizării hidrogenului ecologic și combustibililor alternativi ca o completare a mobilității electrice în domeniul transportului de mărfuri grele, al transportului public de călători, al transportului naval și al transportului aerian. Acest lucru necesită o foaie de parcurs clară și fiabilă și un cadru de reglementare european care să încurajeze utilizarea vehiculelor cu emisii scăzute în sistemele de taxare rutieră existente; |
| --- | --- |

30.

Sprijinul prin măsuri financiare și de reglementare și ajutoarele de stat

| 31. | subliniază că dezvoltarea unei economii ecologice pe bază de hidrogen, în special dezvoltarea producției, trebuie sprijinită din fonduri publice, întrucât, în prezent, hidrogenul ecologic nu este viabil din punct de vedere economic. CoR subliniază că revizuirea Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie ar trebui să mențină sau să extindă marja de manevră pentru mecanismele de finanțare, astfel încât să stimuleze dezvoltarea pieței în etapa inițială; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că atât costurile de investiții, cât și cele ale energiei electrice fac parte din costurile relevante ale producției de hidrogen ecologic. În principiu sunt disponibile atât instrumente care acționează asupra ofertei, cât și cele care acționează asupra cererii pentru a promova producția de hidrogen ecologic care, în funcție de modul în care sunt concepute, pot duce la efecte similare. Subvențiile pentru investiții și primele pentru furnizarea în rețea sunt posibile instrumente bazate pe ofertă. CoR subliniază că experiența din sectorul energiei electrice a demonstrat că veniturile garantate pe o anumită durată de timp fac posibilă extinderea capacității de producție. În vederea creării unei anumite presiuni concurențiale, ar putea fi introdus încă de la început un sistem bazat pe cereri de ofertă atât pentru primele pentru furnizarea în rețea, cât și pentru subvenții; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că măsurile de reglementare pot genera o cerere de hidrogen ecologic în anumite sectoare sau domenii de aplicare, care, la rândul lor, ar stimula extinderea capacității de producție. Obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele relevante, combinate cu măsuri precum cotele obligatorii de amestec (de exemplu, pentru transportul aerian și maritim), cotele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru distribuitorii de combustibili sau pragurile privind emisiile de CO2 pentru flote (de exemplu, pentru camioane sau autocare sau pentru transportul pe căi navigabile interioare) pot genera o cerere constantă pentru hidrogen și alte tipuri de e-combustibili. În acest sens, CoR solicită statelor membre să utilizeze posibilitățile juridice existente pentru a promova hidrogenul/e-combustibilii în sensul punerii în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile II. O alternativă pentru aplicațiile care folosesc deja cantități mari de hidrogen ar putea fi așa-numitele „contracte pe diferență pentru carbon” (Carbon Contracts for Difference, CCfD), care compensează diferența dintre costurile reale de evitare a gazelor cu efect de seră ale utilizatorilor și prețul curent al CO2; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atrage atenția asupra faptului că achizițiile publice pot genera, de asemenea, o cerere concretă și planificabilă. Autoritățile locale și regionale pot juca un rol esențial în acest sens, dat fiind că flotele municipalităților și ale companiilor municipale (de exemplu, vehiculele pentru curățarea drumurilor, salubritatea, transportul public local și taxiurile) se dovedesc din ce în ce mai des ca fiind cazuri pozitive de utilizare a hidrogenului ecologic și a altor tehnologii de propulsie neutre din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută inițiativele de lansare a unor proiecte importante de interes european comun (Important Projects of Common European Interest, PIIEC) pentru hidrogen ecologic; CoR încurajează Comisia să creeze cadrul juridic pentru proiectele privind PIIEC pentru hidrogen ecologic și încurajează statele membre să facă uz de acesta pentru a pregăti terenul unor proiecte demonstrative pe scară largă. Ar trebui acordată atenție deosebită creării de sinergii între diferitele PIIEC pentru hidrogen, pentru a preveni dilema „oul sau găina” în dezvoltarea lanțului valoric al hidrogenului ecologic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită o extindere a finanțărilor acordate proiectelor demonstrative pentru hidrogen ecologic prin intermediul Fondului pentru inovare și modernizare finanțat prin sistemul ETS al UE și pentru sprijin specific acordat hidrogenului ecologic prin programul InvestEU; încurajează statele membre și regiunile să utilizeze fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), inclusiv Interreg, în următoarea perioadă de finanțare, pentru a crea și consolida clusterele regionale, locale și interregionale de hidrogen; subliniază necesitatea de a crea sinergii la toate nivelurile între aceste fonduri, PIIEC, MIE și finanțarea cercetării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută noua politică de finanțare adoptată de Banca Europeană de Investiții (BEI) în sectorul energetic, inclusiv elaborarea de noi abordări de finanțare în cadrul programului InnovFin Advisory; solicită, în acest sens, un sprijin semnificativ din partea BEI pentru hidrogenul ecologic, cu abordări privind finanțarea care să fie în beneficiul IMM-urilor și al autorităților locale și regionale și al băncilor lor de promovare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că un ghișeu unic (One Stop Shop) la nivelul UE ar putea facilita considerabil accesul întreprinderilor, inclusiv al IMM-urilor, și al regiunilor și orașelor la finanțarea proiectelor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recomandă statelor membre ca, în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale sau asociațiile lor naționale și regionale, să completeze finanțarea din partea UE cu programe naționale pentru proiecte demonstrative la scară largă și laboratoare reale și pentru crearea de rețele la nivel național și pentru schimbul de experiență între regiunile care utilizează hidrogenul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că sunt necesare semnale pe termen lung pentru a orienta fluxurile financiare și de capital din sectorul privat către investiții în tranziția ecologică cu ajutorul unei economii bazate pe hidrogen ecologic, inclusiv în beneficiul IMM-urilor inovatoare; se așteaptă la un sprijin din partea Comisiei în această privință în cadrul strategiei anunțate privind finanțarea durabilă; |
| --- | --- |

40.

Cercetare și inovare

| 41. | subliniază că cercetarea și inovarea joacă un rol decisiv și în implementarea pe scară largă a producției și utilizării hidrogenului ecologic. Ele trebuie să fie orientate către reducerea costurilor în toate etapele lanțului valoric și către îmbunătățirea capacității de reglaj, a eficienței și a duratei de viață a instalațiilor. Prin urmare, CoR recomandă ca, în cadrul programului Orizont Europa, să se pună accentul în mod explicit pe hidrogenul ecologic, inclusiv în cadrul misiunilor din cadrul Pactului verde, al Planului strategic european privind tehnologiile energetice (SET) și al Consiliului european pentru inovare (CEI); |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută recomandarea Comisiei de a pune în aplicare un Parteneriat european pentru hidrogen curat în cadrul programului Orizont Europa, succesor al întreprinderii comune „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) (13); CoR recomandă să se sporească resursele financiare atribuite, precum și mecanismul și structura parteneriatului în comparație cu întreprinderea comună FCH, ținând cont în mod corespunzător de importanța specifică a ALR, astfel încât să fie sprijinite mai multe proiecte demonstrative pentru hidrogen ecologic în UE, inclusiv în cele din cadrul Parteneriatului European Hydrogen Valleys; CoR subliniază că un obiectiv-cheie al parteneriatului trebuie să fie îmbunătățirea schimbului de cunoștințe și de experiență între regiuni, între instituțiile UE, statele membre și autoritățile locale și regionale, precum și între întreprinderi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează statele membre și autoritățile locale și regionale, ca parte a competențelor lor în domeniul învățământului superior și al formării profesionale, să promoveze formarea de profesioniști calificați și de cercetători de-a lungul întregului lanț valoric al hidrogenului ecologic. Ele ar trebui, de asemenea, să instituie și să îmbunătățească servicii de consultanță corespunzătoare, în special cele destinate IMM-urilor. CoR solicită Comisiei să sprijine aceste eforturi, în special în contextul noului Pact european pentru competențe și al Spațiului european al educației, anunțate în noua strategie industrială pentru Europa (14); |
| --- | --- |

43.

Dimensiunea internațională

| 44. | subliniază că, pe termen lung, o parte semnificativă a cererii de hidrogen/e-combustibili va fi probabil acoperită de importurile din regiunile cu resurse regenerabile foarte bune; pentru importul de hidrogen sau de e-combustibili trebuie să se aplice criterii de durabilitate la fel de ambițioase; recomandă ca foaia de parcurs pentru hidrogen ecologic să țină seama de producția de hidrogen/e-combustibili din țările terțe și de transportul acestuia către UE. În plus, CoR încurajează Comisia să stabilească relații de cooperare cu țările potențial exportatoare, precum și cu alte țări importatoare (de exemplu, Japonia) deja dintr-un stadiu incipient, pentru a sprijini dezvoltarea coordonată a unei economii internaționale a hidrogenului curat, acordând o atenție specială hidrogenului din surse ecologice. În același timp ar trebui consolidate și inițiativele internaționale relevante, cum ar fi „Inițiativa privind hidrogenul” de sub egida reuniunilor ministeriale privind energia curată și „Mission Innovation”. Așa cum s-a întâmplat și în cazul parteneriatului „European Hydrogen Valleys Partnership”, acest lucru ar trebui să aibă loc cu implicarea autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

44.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) [COM(2020) 80 final].

1

(2)  Comunicarea Comisiei – Pactul ecologic european [COM(2019) 640 final].

2

(3)  A se vedea Foaia de parcurs – Ares (2020)2722353.

3

(4)  Pentru simplificare, în continuare se va utiliza termenul de „e-combustibil” cu referire la combustibilii sintetici derivați.

4

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  Avizul Comitetului European al Regiunilor — Punerea în aplicare a Acordului de la Paris printr-o tranziție energetică inovatoare și durabilă la nivel local și regional (JO C 39, 5.2.2020, p. 72); Avizul Comitetului European al Regiunilor — O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei (JO C 404, 29.11.2019, p. 58).

6

(7)  Sub egida platformei de specializare inteligentă (S3P).

7

(8)  COM(2020) 102 final.

8

(9)  A se vedea Foaia de parcurs a Comisiei Europene – Ares (2020)2722353.

9

(10)  A se vedea Evaluarea inițială a impactului Ares (2020)1350037.

10

(11)  A se vedea Evaluarea inițială a impactului Ares (2020)2487772.

11

(12)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

12

(13)  A se vedea Evaluarea inițială a impactului Ares (2019)4972390.

13

(14)  COM(2020) 102 final.

14

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/48

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial

(2020/C 324/08)

| Raportor: | Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului Local Bettembourg (Luxemburg) |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial
  COM(2019) 352 final |

Raportor:

Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului Local Bettembourg (Luxemburg)

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial

COM(2019) 352 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută angajamentul Comisiei Europene de a intensifica eforturile pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial; observă cu părere de rău domeniul de aplicare limitat al propunerilor prezentate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște eforturile depuse de Uniunea Europeană în ultimele decenii pentru creșterea suprafețelor acoperite cu păduri, inclusiv prin programe vaste de împădurire, și datorită și legislațiilor severe ale statelor membre care asigură reîmpădurirea și regenerarea naturală; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea cu privire la ritmul global alarmant de degradare a pădurilor, în special a pădurilor primare, care includ atât pădurile virgine, cât și pe cele gestionate (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța pădurilor primare, în calitate de puncte critice ale biodiversității, care oferă servicii ecosistemice, contribuind la sănătatea umană (în domeniul farmaceutic, nutriție, plante medicinale), incluziune socială (sănătate mentală, promovarea ocupării forței de muncă în zonele rurale, ecoturism etc.), precum și rolul lor cheie în protejarea mediului împotriva deșertificării, inundațiilor, degradării structurii hidrogeologice, erodării solului, fenomenelor meteorologice extreme, reducerii precipitațiilor, poluării aerului etc. De asemenea, recunoaște că pădurile gestionate în mod durabil, plantate de mâna omului, și cele autohtone mature contribuie la protecția și conservarea biodiversității; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște că defrișarea este un fenomen foarte complex, determinat de factori multipli, cererea din ce în ce mai mare de alimente, furaje, bioenergie, lemn și alte produse de bază din partea unei populații în creștere la nivel mondial numărându-se printre factorii principali; subliniază că defrișarea reprezintă a doua cauză principală a emisiilor antropice de gaze cu efect de seră (GES) și un factor major care determină declinul biodiversității (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că prevenirea reducerii suprafețelor împădurite poate avea beneficii multiple asupra oamenilor și a ecosistemelor, inclusiv conservarea biodiversității, reducerea emisiilor de GES prin absorbția carbonului – una dintre cele mai eficiente măsuri de atenuare a schimbărilor climatice –, furnizarea unor servicii ecosistemice în măsură să stimuleze creșterea durabilă și o nouă bioeconomie forestieră întemeiată pe o exploatare rațională și durabilă a resurselor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să prezinte măsuri de reglementare și recomandări adaptate în funcție de trăsăturile specifice la nivel național, regional și local, în vederea combaterii efective a defrișărilor și a degradării ecosistemelor forestiere originale, care reprezintă rezervoare de carbon și biodiversitate, prevăzând în același timp resursele necesare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că refacerea pădurilor, în special în regiunile cele mai defrișate ale Europei, rămâne una dintre cele mai eficiente strategii de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a lor. În acest sens, extinderea sistemelor agroforestiere, prin plantarea de arbori pe terenuri cultivate și pe pășuni și în jurul lor, ar putea juca un rol din ce în ce mai important; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită coerență politică în vederea armonizării eforturilor, a obiectivelor și a rezultatelor produse de diferitele politici, inclusiv noua PAC (politica agricolă comună), angajamentele internaționale ale UE, mai ales Strategia europeană în domeniul biodiversității până în 2030, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Acordul de la Paris privind schimbările climatice, politica sa comercială și Pactul verde european, într-o strategie cuprinzătoare de creștere durabilă, cu obiective clare și măsuri de punere în aplicare, acordând atenția cuvenită echilibrului social, economic și al mediului; |
| --- | --- |

8.

Prioritatea 1: reducerea amprentei asupra terenurilor a consumului din UE și garantarea, în UE, a consumului de produse provenite din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări

| 9. | evidențiază că UE ar trebui să garanteze un consum de produse provenite din lanțuri de aprovizionare din afara UE care nu implică defrișări ca un punct esențial în protejarea și restaurarea pădurilor la nivel mondial; solicită UE să pună consumatorii în centrul procesului de influențare a piețelor, bazându-se pe conversia problematică a pădurilor primare în vederea producerii de bunuri utilizate pe scară largă, precum cafeaua, cacaua, uleiul de palmier și efectivele de animale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atrage atenția asupra încălcării grave a drepturilor omului și a distrugerii mediului în diferite lanțuri de aprovizionare cu produse (de exemplu soia, ulei de palmier, zahăr, cacao, carne de vită, materii prime pentru biocombustibili etc.) și subliniază că inițiativele voluntare luate în sectorul privat și în domeniul financiar nu au fost suficiente până acum pentru a opri fenomenul global al defrișării și a inversa această tendință; solicită, prin urmare, Comisiei să respecte standardele obligatorii prevăzute de obligația de diligență în materie de mediu și drepturi ale omului (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că incendiile forestiere reprezintă principala amenințare pentru conservarea ecosistemelor forestiere în multe state membre și regiuni ale UE. Este esențial ca autoritățile locale și regionale să fie sprijinite în continuare să-și consolideze reziliența în fața dezastrelor, dat fiind că sunt primele care intervin în caz de calamitate. Limitarea catastrofelor prin acțiuni ale comunităților locale este modalitatea cea mai rapidă și mai eficientă de limitare a daunelor cauzate de incendiile forestiere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să adopte mai multe măsuri pentru stimularea implicării active a consumatorilor în selecția, promovarea și utilizarea unor bunuri mai durabile, inclusiv, dar fără a se limita la instituirea de către UE a unor sisteme specifice de certificare a produselor care nu implică defrișări, integrarea sistemului de certificare disponibil deja pentru produsele forestiere, inclusiv gestionarea pădurilor și lanțul de custodie (4), într-o evaluare mai cuprinzătoare, aplicabilă și produselor neforestiere, care să cuprindă: gestionarea durabilă a pădurilor; sisteme de gestionare a pădurilor și de producție bazate pe utilizarea redusă de resurse naturale (de exemplu, apă), substanțe chimice (de exemplu, pesticide) și energie (combustibili fosili și energie din surse neregenerabile în general); aspecte care nu implică defrișări în producția de produse neforestiere; promovarea produselor cu o amprentă ecologică redusă a transportului (de exemplu, marca zonei, amprenta de carbon); și evaluări ale ciclului de viață (ECV) al produselor, pentru a cuantifica impactul acestora asupra mediului și pentru a permite compararea performanței lor de mediu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei să-și intensifice eforturile de combatere a tăierilor ilegale de arbori prin aplicarea deplină și eficace a Planului de lucru al Comitetului pentru aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT – Forest Law Enforcement, Governance and Trade) al UE pentru perioada 2018-2022, în special prin consolidarea punerii în aplicare a Regulamentului UE privind lemnul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să îmbunătățească comunicarea și promovarea în rândul clienților a produselor provenite din silvicultura durabilă, prin dezvoltarea unei etichete specifice, care să menționeze rata defrișării implicate de un produs, și prin îmbunătățirea/completarea bazelor de date/sistemelor de informații europene disponibile deja (de exemplu, baza de date privind eticheta ecologică) cu produse care nu implică defrișări, care să fie ușor de recunoscut; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să instituie proceduri pentru a verifica acuratețea informațiilor și a evaluărilor incluse în sistemul de informații european, în vederea îmbunătățirii încrederii în informațiile furnizate, inclusiv cerințe stricte privind trasabilitatea, care să garanteze originea produselor, precum și sisteme mai solide de monitorizare și de asigurare a aplicării, pentru a ajuta la prevenirea fraudei și a etichetării eronate a produselor; sugerează să se ia în considerare alte politici de aprovizionare, în special în țările cu un nivel ridicat de defrișare și cu o acoperire mică a certificării și/sau cu un grad ridicat de tăieri ilegale de arbori, de exemplu obligația de a furniza dovezi care să demonstreze că produsele au fost obținute în mod durabil, inclusiv documentarea schimburilor comerciale de materiale între operatori și informații privind politicile de achiziție ale tuturor părților din lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă toate instituțiile și agențiile UE să devină un exemplu de urmat, modificându-și comportamentul, procesele de achiziții publice și contractele-cadru, prin utilizarea produselor provenite din silvicultura durabilă; în plus, invită personalul și pe membrii săi să compenseze emisiile de carbon produse de zborurile efectuate în legătură cu activitatea CoR, prin sprijinirea financiară a proiectelor silvice durabile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că achizițiile publice, care reprezintă aproximativ 14 % din PIB-ul UE, oferă o posibilă pârghie puternică de asigurare a unor contracte mai durabile de furnizare de produse pentru achiziționarea de forță de muncă, bunuri și servicii de la întreprinderi. În acest sens, introducerea în cadrul Directivei 2014/24/UE privind achizițiile publice a unei interdicții a achizițiilor publice de produse rezultate în urma defrișărilor poate avea un impact pozitiv relevant asupra promovării acestor produse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că promovarea unei reorientări a comportamentului consumatorilor spre un regim alimentar vegetal mai sănătos, cu un aport ridicat de fructe și legume (care ar trebui certificate ca produse nederivate din defrișări), reducând, prin urmare, consumul global de carne, poate promova și conserva sănătatea cetățenilor și a planetei în conformitate cu Declarația C40 („Good Food Cities”) (5). Aceste schimbări ar trebui să se facă pe baza recomandărilor Strategiei „De la fermă la consumator” prin care se promovează consumul, pe cât posibil, local, durabil din punct de vedere al mediului și al sănătății umane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează Comisia să găsească sinergii și legături cu proiectele și inițiativele în curs de creare de păduri în mediu urban sau periurban și de coridoare ecologice la nivel subnațional, național și european, precum și din afara Europei; subliniază că aceste inițiative prezintă numeroase beneficii de mediu și sociale (servicii ecosistemice) pentru persoanele care locuiesc în orașele care participă la aceste rețele de proiecte, printre care se numără aerul curat, regularizarea debitului apei, protecția solurilor împotriva eroziunii hidrologice și eoliene, regenerarea solurilor degradate, reziliența la dezastre și la schimbări climatice, temperaturi mai scăzute în timpul zilei pe timp de vară, furnizarea de alimente, biodiversitate urbană mai mare, un grad mai ridicat de sănătate fizică și mentală, valori mai ridicate ale proprietăților etc.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită implicarea cetățenilor europeni și a autorităților locale și regionale, a actorilor comerciali și a părților interesate care își comercializează produsele pe piața europeană (de exemplu, întreprinderile multinaționale) în aceste activități; subliniază rolul lor în protejarea pădurilor și necesitatea creșterii nivelului de transparență în cadrul procesului de raportare al întreprinderilor în ceea ce privește responsabilitățile sociale și de mediu (în conformitate cu Directiva 2014/95/UE); |
| --- | --- |

20.

Prioritatea 2: cooperarea cu țările producătoare, pentru a reduce presiunile asupra pădurilor și pentru a garanta că acțiunile UE de cooperare în vederea dezvoltării nu contribuie la defrișări și Prioritatea 3: consolidarea cooperării internaționale pentru a stopa defrișările și degradarea pădurilor și a încuraja refacerea lor

| 21. | atrage atenția că defrișările au loc, în principal, în țările care nu sunt membre ale UE. Cea mai mare parte a lemnului produs în aceste țări este consumat la nivel local și, în pofida acestui fapt, adoptarea certificărilor privind lemnul rămâne la un nivel scăzut, întrucât costul obținerii certificării este prea mare, în special pentru micii fermieri, care concurează și cu actori ce comercializează lemn convențional mai ieftin, sau chiar tăiat ilegal. În mod similar, trebuie acordată o atenție deosebită modului de certificare a produselor forestiere, precum cauciucul natural, produs de un număr ridicat de mici fermieri; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită îmbunătățirea educației legate de mediu în țările în curs de dezvoltare, în care sunt situate pădurile primare, ca un aspect-cheie pentru creșterea gradului de sensibilizare în aceste țări cu privire la importanța propriilor lor resurse de mediu; subliniază că implicarea directă a cetățenilor în aceste inițiative de educație ecologică ar putea prezenta numeroase beneficii, cum ar fi:






  (a) | cunoștințe sporite cu privire la importanța serviciilor ecosistemice pe care silvicultura gestionată durabil și pădurile primare le furnizează societății; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

cunoștințe sporite cu privire la importanța serviciilor ecosistemice pe care silvicultura gestionată durabil și pădurile primare le furnizează societății;

| (b) | recunoașterea beneficiilor directe și indirecte multiple ale gestionării durabile a pădurilor; |
| --- | --- |

(b)

recunoașterea beneficiilor directe și indirecte multiple ale gestionării durabile a pădurilor;

| (c) | o posibilitate mai mare de a obține rezultate benefice din acțiunile locale pentru a limita defrișările și degradarea pădurilor; mai multe oportunități pentru a transforma protejarea resurselor naturale în gestionarea lor durabilă, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă verzi și la generarea unei creșteri ecologice pentru populația locală etc.; |
| --- | --- |

(c)

o posibilitate mai mare de a obține rezultate benefice din acțiunile locale pentru a limita defrișările și degradarea pădurilor; mai multe oportunități pentru a transforma protejarea resurselor naturale în gestionarea lor durabilă, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă verzi și la generarea unei creșteri ecologice pentru populația locală etc.;

| 23. | subliniază că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a propune înscrierea pădurilor primare pe lista siturilor din patrimoniul UNESCO pentru a contribui la protejarea acestora de defrișare și pentru a crește posibilitatea de a atrage atenția publicului cu privire la protejarea lor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | evidențiază că, alături de multifuncționalitate, un alt aspect cheie care trebuie luat în considerare atunci când se discută cadrul de politică al UE în domeniul silviculturii este biodiversitatea; subliniază că fiecare defrișare care elimină o pădure primară sau o pădure autohtonă matură implică un declin specific al biodiversității silvice, care este greu de refăcut din cauza stadiului avansat de degradare a zonei; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută noua strategie a UE privind biodiversitatea până în 2030, care urmărește obiective mai ambițioase pentru măsurile UE de combatere a declinului biodiversității și a degradării ecosistemelor din întreaga Europă și poziționarea UE ca lider mondial în soluționarea globală a crizei biodiversității, inclusiv – de exemplu – stabilirea unor zone protejate pentru cel puțin 30 % din suprafața terenurilor, introducerea unor ținte obligatorii din punct de vedere juridic ale UE pentru refacerea cadrului natural și protecția mai riguroasă a pădurilor primare și seculare din UE, aplicarea gestionării durabile a pădurilor secundare (6), restaurarea ecosistemelor terestre degradate prin refacerea pădurilor, solurilor și zonelor umede și crearea spațiilor verzi în orașe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită intensificarea puternică a eforturilor pentru atingerea obiectivelor legate de silvicultură din Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030 și convenirea unui cadru strategic global ambițios post-2020 pentru biodiversitate, care să fie adoptat în timpul celei de a 15-a Conferințe ONU a părților la Convenția privind diversitatea biologică (CBD COP15), inclusiv pe baza evaluării punerii în aplicare a strategiei până în 2020; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că acordurile comerciale sunt evaluate în raport cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și se bazează pe dezvoltarea durabilă; solicită consolidarea capitolelor privind gestionarea durabilă a pădurilor și combaterea defrișărilor, precum și integrarea defrișărilor în evaluările impactului asupra mediului. În acest sens, date fiind nivelurile record ale defrișării în regiunea amazoniană din Brazilia, cu o creștere vertiginoasă de 84 % a incendiilor forestiere tropicale (7), cere UE și statelor sale membre să suspende ratificarea acordului UE-Mercosur până când guvernul brazilian inversează tendința; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită sporirea contribuției silviculturii active, de adaptare și participative în Strategia UE pentru păduri post-2020 la menținerea și îmbunătățirea biodiversității și, prin urmare, la fructificarea deplină a avantajelor pe care le pot crea biodiversitatea și serviciile ecosistemice. Toate aceste activități și eforturi ar trebui să contribuie și să promoveze o politică globală mai ambițioasă în domeniul biodiversității, domeniu în care Europa dorește să-și asume un rol de lider responsabil; |
| --- | --- |

28.

Prioritatea 4: redirecționarea finanțării pentru a sprijini practici mai durabile de utilizare a terenurilor și Prioritatea 5: sprijinirea disponibilității și a calității informațiilor privind pădurile și lanțurile de aprovizionare cu produse de bază, precum și a accesului la acestea. Sprijinirea cercetării și a inovării

| 29. | subliniază că măsurile puse în aplicare de către Comisie pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivelul UE și la nivel global ar trebui comunicate pe scară largă cetățenilor europeni, pentru a crește gradul de susținere și eficacitatea acestor măsuri; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să creeze o bază de date europeană care să includă proiecte atât în curs de derulare, cât și finalizate între UE și țările terțe, precum și proiecte bilaterale între statele membre ale UE și țările terțe, în vederea evaluării impactului acestora asupra pădurilor la nivel mondial; evidențiază implicarea autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a acestor proiecte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă UE să lanseze o strategie de „industrializare, digitalizare și decarbonizare” (I2D) pentru promovarea ecomaterialelor de înlocuire pe bază de lemn, a căror origine și amprentă de carbon să fie comunicată consumatorilor și care să stimuleze certificarea produse nederivate din defrișări”, facilitând utilizarea acestora în sectoare precum construcțiile, textilele, produsele chimice sau industria ambalajelor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită UE să continue dezvoltarea programelor de cercetare și de monitorizare, precum Copernicus, programul Uniunii de observare și monitorizare a Pământului și alte programe de monitorizare destinate supravegherii lanțurilor de aprovizionare cu produse de bază, în vederea identificării și avertizării timpurii cu privire la produsele care au cauzat defrișări sau degradarea mediului în timpul fazei de producție; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită Comisiei să ia în considerare înființarea unei Agenții europene a silviculturii, având în vedere importanța protejării și refacerii pădurilor la nivel mondial. |
| --- | --- |

33.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

1

(2)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005

2

(3)  Obligația de diligență în materie de drepturi ale omului este înțeleasă, în general, ca un mijloc prin care întreprinderile pot identifica, preveni, atenua și răspunde pentru impactul negativ al activităților lor sau al celor derulate în cadrul relațiilor lor de afaceri asupra drepturilor omului. https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence

3

(4)  De exemplu, Forest Stewardship Council® [Consiliul de administrare a pădurilor – (FSC®)], Programme for the Endorsement of Forest Certification TM (Programul de aprobare a sistemelor de certificare forestieră TM – PEFCTM) etc.

4

(5)  În temeiul Declarației C40 („Good Food Cities”), orașele se angajează: să armonizeze politicile de achiziții publice în domeniul alimentar cu regimul alimentar pentru sănătatea planetei (Planetary Health Diet), aprovizionat, în mod ideal, din agricultura ecologică, să sprijine o creștere generală a consumului de alimente vegetale sănătoase în orașele noastre, prin renunțarea la regimurile alimentare nedurabile și nesănătoase https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities

5

Planetary Health Diet

(6)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

6

(7)  Institutul național brazilian pentru cercetări spațiale, 2019.

7

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 139-a sesiune plenară a CoR, prin Interactio (format hibrid), 30.6.2020-2.7.2020

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/53

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Pachetul privind serviciile: o perspectivă actualizată a autorităților locale și regionale din Europa

(2020/C 324/09)

| Raportor: | Jean-Luc VANRAES (Renew E.), membru al Consiliului local Uccle |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unui card electronic european pentru servicii și a facilităților administrative aferente
  COM(2016) 824 final
  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic și operațional al cardului electronic european pentru servicii introdus prin Regulamentul... [Regulamentul CES]
  COM(2016) 823 final
  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii
  COM(2016) 822 final
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne, care prevede o procedură de notificare pentru regimuri de autorizare și cerințele legate de servicii, și de modificare a Directivei 2006/123/CE și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne
  COM(2016) 821 final
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind recomandările de reformă în domeniul reglementării serviciilor profesionale
  COM(2016) 820 final |

Raportor:

Jean-Luc VANRAES (Renew E.), membru al Consiliului local Uccle

Documente de referință:

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unui card electronic european pentru servicii și a facilităților administrative aferente

COM(2016) 824 final

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul juridic și operațional al cardului electronic european pentru servicii introdus prin Regulamentul... [Regulamentul CES]

COM(2016) 823 final

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii

COM(2016) 822 final

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne, care prevede o procedură de notificare pentru regimuri de autorizare și cerințele legate de servicii, și de modificare a Directivei 2006/123/CE și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne

COM(2016) 821 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind recomandările de reformă în domeniul reglementării serviciilor profesionale

COM(2016) 820 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Importanța și caracterul urgent al finalizării pieței unice în domeniul serviciilor

| 1. | recunoaște că piața unică este o realizare majoră a politicii UE, care stă la baza competitivității europene, a prosperității și a bunăstării consumatorilor; subliniază că funcționarea corespunzătoare a pieței unice contribuie, de asemenea, la stimularea creșterii economice, a inovării și a ocupării forței de muncă la nivel regional și local și că autoritățile locale și regionale, în calitate de achizitori publici importanți, câștigă în urma îmbunătățirii pieței unice, inclusiv în domeniul serviciilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște că piața unică este un proces evolutiv și că încă mai există bariere semnificative; subliniază că punerea sa în aplicare și aprofundarea sa necesită un angajament sporit din partea actorilor instituționali la toate nivelurile de guvernare și că mai ales statele membre au responsabilități importante pentru a asigura o punere în aplicare eficientă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că propunerile de politici privind piața unică pot avea efecte teritoriale semnificative, care ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător. Evaluările impactului teritorial contribuie la măsurarea posibilelor efecte ale propunerilor legislative într-un mod cuprinzător și echilibrat, acoperind o gamă largă de aspecte și fiind esențiale pentru multe regiuni care nu sunt direct implicate în procesul legislativ, dar care pun în aplicare legislația; reiterează disponibilitatea CoR de a contribui cu expertiza sa la realizarea acestor evaluări; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită ca punerea în aplicare a pieței unice să respecte, pe cât posibil, principiile autonomiei locale; reamintește că Carta europeană a autonomiei locale (1) recunoaște că autoritățile locale reprezintă unul dintre principalele fundamente ale oricărui regim democratic, că apărarea și întărirea autonomiei locale reprezintă o contribuție importantă la edificarea unei Europe întemeiate pe principiile democrației și ale descentralizării puterii și că aceasta presupune ca autoritățile locale să beneficieze de o largă autonomie în ceea ce privește competențele, modalitățile și mijloacele de a le exercita și resursele necesare pentru realizarea lor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că ar trebui avută în vedere o abordare mai descentralizată a punerii în aplicare a pieței unice, care să implice descentralizarea responsabilității pentru monitorizarea și controlul aplicării corecte a legislației UE, delegând-o agențiilor de la nivelul statele membre, după modelul abordării descentralizate a punerii în aplicare a normelor UE în domeniul concurenței; consideră că o astfel de abordare descentralizată ar contribui atât la reducerea sarcinii administrative la toate nivelurile, cât și la promovarea asumării responsabilității de către statele membre în raport cu piața unică, element esențial pentru buna funcționare a acesteia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că multe dintre barierele economice cele mai semnificative sunt în continuare cele din domeniul serviciilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că serviciile reprezintă o componentă majoră a economiei europene, reprezentând aproximativ 70 % din PIB și din numărul de locuri de muncă (2); subliniază, cu toate acestea, că sectorul serviciilor din UE este caracterizat de o creștere lentă a productivității și de o concurență slabă, precum și de o enormă varietate a sectorului serviciilor, cu caracteristici diverse; constată că comerțul cu servicii intra-UE reprezintă doar o treime din comerțul cu mărfuri intra-UE și nu prezintă semne de recuperare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că obstacolele nejustificate din calea prestării de servicii transfrontaliere, cauzate în principal de norme și proceduri naționale divergente, se numără printre cauzele principale ale performanței slabe a sectorului și că eliminarea acestor obstacole ar oferi prestatorilor de servicii și clienților mai multe oportunități de a beneficia pe deplin de potențialul pieței unice; că acțiunile viitoare ar trebui să se bazeze pe necesitățile concrete ale furnizorilor de servicii; că enorma varietate a sectorului serviciilor poate necesita o abordare sectorială specifică și că administrațiile regionale și locale ar putea juca un rol important în soluționarea problemelor apărute; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că serviciile reprezintă o importantă contribuție intermediară pentru economie, în cadrul lanțurilor valorice globale, și că existența unor servicii competitive, în special cele destinate întreprinderilor, este crucială pentru productivitatea și competitivitatea din punctul de vedere al costurilor în alte sectoare, cum ar fi industria prelucrătoare, vitale pentru economiile locale și regionale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, la zece ani de la intrarea sa în vigoare, potențialul Directivei privind serviciile de a îmbunătăți libera circulație a serviciilor nu a fost încă pe deplin valorificat și că furnizorii din diferite sectoare de servicii se confruntă încă cu numeroase obstacole atunci când doresc să se stabilească în alt stat membru sau să presteze servicii transfrontaliere pe bază temporară; menționează că estimările arată că abordarea barierelor aflate în calea schimburilor comerciale și a investițiilor transfrontaliere de servicii în cadrul prevăzut deja de Directiva privind serviciile poate genera o creștere suplimentară a PIB-ului în UE de 1,7 %; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că doar una dintre propunerile legislative ale Comisiei referitoare la pachetul privind serviciile a fost adoptată, și anume Directiva privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii; constată, de asemenea, că propunerile legislative privind cardul electronic european pentru servicii sunt blocate în procesul legislativ și că propunerea de directivă care prevede o procedură de notificare pentru regimuri de autorizare și cerințele legate de servicii a progresat foarte lent; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă Comisia să analizeze cele mai frecvente zece activități comerciale și profesionale din fiecare stat și care ar putea beneficia deja de Directiva privind serviciile, actualmente în vigoare, astfel încât un inventar complet al costurilor inutile și al obstacolelor cu care se confruntă antreprenorii să poată fi efectuat cât de curând posibil. De asemenea, invită Comisia să elaboreze, în regim de urgență, o recomandare care să includă un model standard pentru ghișeul unic, prevăzut la articolul 6 din directivă, astfel încât statele să poată urma un model comun, pentru ca furnizorii să-l poată utiliza cât mai ușor posibil, în diferitele lor limbi, așa cum se procedează în domeniul reglementărilor tehnice, cu eficiență ridicată și cu cele mai mici costuri posibile de traducere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că hotărârea CEJ în cauza Visser Vastgoed (3) ar putea avea implicații foarte importante pentru autoritățile locale și regionale; consideră că acestea trebuie abordate de legislația UE și că propunerea de directivă privind notificarea este cadrul adecvat în acest sens; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că implicațiile cauzei Visser Vastgoed nu pot fi limitate la obligațiile de notificare pentru planurile urbanistice zonale de amenajare a teritoriului care privesc serviciile cu amănuntul, ci pot avea efecte mult mai ample; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște importanța unei bune funcționări a pieței unice pentru regiunile de frontieră și consideră că instrumentele de cooperare transfrontalieră ale UE, precum GECT (4), pot juca un rol util în acest sens; |
| --- | --- |

15.

Cardul electronic european pentru servicii

| 16. | ia notă de faptul că Parlamentul European a respins propunerea Comisiei privind cardul electronic pentru servicii, cerând Comisiei Europene retragerea acestui dosar; constată, de asemenea, că Consiliul nu a fost în măsură să ajungă la o poziție comună cu privire la acest dosar și subliniază că, pentru a sprijini întreprinderile ce furnizează servicii transfrontaliere, ar trebui să fie puse corect în aplicare măsurile din actuala Directivă privind serviciile, cum ar fi punctele de contact individuale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește colegiuitorilor că ideea inițială care a stat la baza cardului electronic pentru servicii – idee pe care propunerea nu a reușit să o concretizeze – a fost de a reduce complexitatea și costurile administrative pentru prestatorii de servicii transfrontaliere, în special pentru IMM-uri, atunci când îndeplinesc formalitățile administrative; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că, în cazul în care cardul electronic pentru servicii nu este pus în aplicare, prestatorii de servicii transfrontaliere ar suporta în continuare aceleași costuri pentru îndeplinirea formalităților administrative și că acest card electronic ar fi trebuit să reducă la jumătate respectivele costuri, ceea ce ar fi însemnat un beneficiu major pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prin urmare, reamintește necesitatea unor progrese semnificative în simplificarea administrativă din perspectiva prestatorilor de servicii și a costurilor inutile cu care ei încă se confruntă; avertizează, cu toate acestea, că sarcina legislativă, tehnică și administrativă pentru introducerea cardului de servicii trebuie să fie proporțională cu beneficiile preconizate pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește colegiuitorilor că Directiva privind serviciile prevede că statele membre nu pot impune cerințe care se suprapun cu unele echivalente pe care prestatorul le-a îndeplinit deja într-un alt stat membru; observă, totuși, că acest lucru nu se aplică încă suficient în practică și că, prin urmare, prestatorii de servicii se confruntă deseori cu aceleași cerințe ca și întreprinderile naționale, chiar și în cazul în care au îndeplinit deja cerințe echivalente sau similare în statul membru de origine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește colegiuitorilor că complexitatea cooperării dintre autoritățile naționale și sarcina administrativă generată de procedura legată de cardul electronic pentru servicii propus s-au numărat printre principalele motive pentru care nu s-a ajuns la un compromis în cadrul negocierilor pe această temă. În acest sens, invită Comisia Europeană să se concentreze, în viitoarele sale propuneri, asupra unor norme simple și clare privind cooperarea între autorități; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că marea diversitate a cerințelor privind forma juridică sau deținerea de capital la nivelul statelor membre rămâne, de asemenea, un obstacol în calea libertății de stabilire în sectorul serviciilor pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | remarcă, în egală măsură, că, atunci când încearcă să își ofere serviciile în alt stat membru, prestatorii de servicii se confruntă cu dificultăți semnificative în a obține acoperire prin asigurarea de răspundere civilă profesională, impusă prin lege; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază, de asemenea, că legislația sectorială națională nu face întotdeauna distincția necesară între cerințele aplicabile prestatorilor de servicii care doresc să se stabilească și cele aplicabile prestatorilor care doresc să presteze temporar servicii transfrontaliere, ceea ce conduce la incertitudine și la cerințe de reglementare disproporționate pentru prestatorii de servicii transfrontaliere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă că obstacolele menționate anterior nu au fost eliminate și că acestea fac ca nivelul de integrare a serviciilor pe piața unică să rămână la un nivel scăzut, în cadrul prevăzut deja de Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prin urmare, îndeamnă celelalte instituții să găsească o bază comună pentru a aborda aspectele pe care propunerea legislativă privind cardul electronic intenționează să le abordeze, permițând astfel o mai bună punere în aplicare în temeiul Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște diferențele de abordare existente în statele membre în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru prestatorii de servicii în vederea participării la licitații, diferențe care pot constitui un obstacol în calea pieței unice; consideră, prin urmare, că potențialul instrumentelor UE ar trebui utilizat pentru simplificarea respectivelor abordări, ori de câte ori este posibil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atrage atenția asupra dispozițiilor Directivei privind serviciile care vizează intensificarea activităților transfrontaliere și dezvoltarea unei piețe unice autentice pentru servicii, prin asigurarea unei convergențe sporite a normelor profesionale la nivel european, și solicită Comisiei Europene să propună inițiative pentru a stimula asociațiile profesionale de la nivel european să utilizeze aceste posibilități, pentru a facilita libera circulație a prestatorilor de servicii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța Directivei privind serviciile și contribuția sa la libera circulație a serviciilor în cadrul pieței unice. În același timp, subliniază că întreprinderile – în special IMM-urile – și autoritățile publice se confruntă cu numeroase provocări la punerea în aplicare a dispozițiilor directivei; |
| --- | --- |

29.

Procedura de notificare

| 30. | ia act de hotărârea CEJ în cauza Visser Vastgoed și de insecuritatea juridică pe care ar putea să o implice pentru autoritățile locale și regionale (5), mai ales în ce privește aspectele legate de obligația de notificare; observă și că efectele ar putea să nu fie limitate la serviciile cu amănuntul și la amenajarea teritoriului, ci ar putea afecta alte activități de reglementare ale autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că îmbunătățirea procedurii de notificare din cadrul pachetului privind serviciile oferă ocazia da a aborda problemele ridicate de hotărârea CJUE și îi invită pe colegiuitori să își unească eforturile pentru a găsi soluții în cadrul negocierilor actuale privind procedura de notificare, care să garanteze, de asemenea, că procedura oferă securitatea juridică necesară; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că numeroase autorități locale și regionale se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește capacitatea și resursele necesare pentru a face față sarcinii administrative generate de actuala obligație legală de notificare – având în vedere hotărârea CJUE – și că orice nouă procedură de notificare ar trebui să țină seama de acest lucru pentru a reduce pe cât posibil respectiva sarcină administrativă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că, pentru atingerea obiectivelor Directivei privind serviciile, este necesar să se găsească echilibrul adecvat între eforturile impuse de obligațiile de notificare și valoarea adăugată, luând în considerare că majoritatea reglementărilor locale și regionale au un efect nesemnificativ asupra pieței unice și respectă, cel mai probabil, cerințele Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că nicio nouă procedură de notificare nu ar trebui să permită întârzieri inutile în adoptarea reglementărilor locale și regionale, întrucât aceste întârzieri afectează în mod negativ toate părțile interesate implicate și împiedică desfășurarea activității economice și investițiile (de exemplu, în domeniul serviciilor cu amănuntul și al dezvoltării imobiliare conexe); |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită Comisiei Europene să dea dovadă de suficientă transparență și de deschidere la dialog în contextul oricărei noi proceduri de notificare, în special în etapa din cadrul procedurii în care Comisia evaluează dacă o reglementare locală sau regională este conformă cu Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea punerii în aplicare efective a Directivei privind serviciile și, prin urmare, sugerează Comisiei Europene să prezinte un set de criterii cantitative și/sau calitative pentru a evalua ce tip de reglementări locale și regionale ar putea fi exceptate de la notificare în temeiul Directivei privind serviciile, fără ca această derogare să afecteze punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | propune ca Comisia Europeană să studieze fezabilitatea descentralizării unor elemente ale punerii în aplicare, inclusiv a notificării, pe baza unor criterii cantitative și/sau calitative, având în vedere că acest lucru ar putea spori eficiența punerii în aplicare și ar putea conduce la o evaluare mai precisă a interesului public la nivel regional și local, respectând astfel principiul autonomiei locale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța principiilor nediscriminării, proporționalității și interesului public, astfel cum sunt aplicate în Directiva privind serviciile și subliniază, în contextul reglementării la nivel local și regional, că considerentul (9) din Directiva privind serviciile exclude în mod explicit din domeniul său de aplicare normele privind dezvoltarea sau amenajarea teritoriului urban și rural. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 1 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Consiliul Europei, 1985.

1

(2)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei „Raportul privind performanța pieței unice, 2019”, SWD(2019) 444 final.

2

(3)  Cauzele conexate C-360/15 și C-31/16 soluționate la 30 ianuarie 2018.

3

(4)  Gruparea europeană de cooperare teritorială.

4

(5)  În UE există mai mult de 95 000 de localități, care prezintă diferențe considerabile în ceea ce privește dimensiunea și capacitățile. Numai în Germania și Austria, luate împreună, până la 250 000 de planuri de amenajare a teritoriului zonal ar putea, în principiu, să intre sub incidența Directivei privind serviciile și a obligației de notificare prevăzută în aceasta (Raportul intermediar din 15 ianuarie 2020 privind studiul comandat de CoR referitor la implicațiile Directivei CE privind notificarea pentru autoritățile locale și regionale, în lumina hotărârii CJUE din ianuarie 2018).

5

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/58

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Legea europeană a climei: instituirea cadrului pentru realizarea neutralității climatice

(2020/C 324/10)

| Raportor: | domnul Juan Manuel MORENO BONILLA (ES-PPE), președintele regiunii Andaluzia |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei)
  COM(2020) 80 |

Raportor:

domnul Juan Manuel MORENO BONILLA (ES-PPE), președintele regiunii Andaluzia

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei)

COM(2020) 80

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5) | Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)

Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice.

| (5) | Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei
  , precum și cele ale autorităților locale și regionale
  au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(5)

Acțiunile Uniunii și ale statelor membre în domeniul climei
  , precum și cele ale autorităților locale și regionale
  au scopul de a proteja populația și planeta, bunăstarea, prosperitatea, sănătatea, sistemele alimentare, integritatea ecosistemelor și biodiversitatea de amenințarea pe care o reprezintă schimbările climatice, în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, precum și de a maximiza prosperitatea în limitele resurselor planetei și de a spori reziliența și a reduce vulnerabilitatea societății la schimbările climatice.

Expunere de motive

Acțiunile la nivel local și regional sunt cruciale pentru realizarea obiectivului neutralității climatice, care este recunoscut în Acordul de la Paris și care este în deplină conformitate cu obiectivele prezentate în considerent. Prin urmare, ar fi o dovadă de neglijență să nu menționăm și acțiunile autorităților locale și regionale.

Amendamentul 2

Considerentul 14

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (14) | Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(14)

Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare.

| (14) | Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare
  care să țină seama de diversitatea economică, socială și geografică a teritoriilor Europei și de specificitatea regiunilor ei ultraperiferice
  . |
| --- | --- |

(14)

Adaptarea este o componentă-cheie a răspunsului mondial pe termen lung la schimbările climatice. Prin urmare, statele membre și Uniunea ar trebui să își consolideze capacitatea de adaptare și reziliența și să reducă vulnerabilitatea la schimbările climatice, astfel cum se prevede la articolul 7 din Acordul de la Paris, precum și să maximizeze beneficiile conexe pe care le aduc alte politici și acte legislative de mediu. Statele membre ar trebui să adopte strategii și planuri naționale cuprinzătoare de adaptare
  care să țină seama de diversitatea economică, socială și geografică a teritoriilor Europei și de specificitatea regiunilor ei ultraperiferice
  .

Expunere de motive

Factorii teritoriali joacă un rol crucial în alegerea politicii de care este nevoie pentru consolidarea rezilienței și a eforturilor de adaptare. Considerentele geografice, climatice, sociale și economice sunt decisive pentru estimarea și evaluarea vulnerabilității, gestionarea riscurilor și definirea unor viitoare scenarii pentru variabilele climatice. Crearea unor instrumente de previzionare pentru adaptare și consolidarea rezilienței, care să poată fi ajustate în funcție de diferitele realități regionale și locale, ar reprezenta un progres important în elaborarea acestor strategii.

Amendamentul 3

Considerentul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (17) | În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și ținând seama de analiza planurilor naționale integrate privind energia și clima care îi vor fi prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (1), Comisia ar trebui
  ca până în
  septembrie 2020 să revizuiască obiectivul privind clima asumat de Uniune pentru 2030 și să analizeze opțiunile pentru un nou obiectiv de reducere a emisiilor până în 2030, de
  50-
  55 % comparativ cu nivelurile din 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice obiectivul asumat de Uniune pentru 2030, Comisia ar trebui să înainteze propuneri Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării în consecință a prezentului regulament. În plus, Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui modificată legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv pentru a se ajunge la o reducere a emisiilor cu
  50-
  55 % în comparație cu 1990. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(17)

În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și ținând seama de analiza planurilor naționale integrate privind energia și clima care îi vor fi prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (1), Comisia ar trebui
  ca până în
  septembrie 2020 să revizuiască obiectivul privind clima asumat de Uniune pentru 2030 și să analizeze opțiunile pentru un nou obiectiv de reducere a emisiilor până în 2030, de
  50-
  55 % comparativ cu nivelurile din 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice obiectivul asumat de Uniune pentru 2030, Comisia ar trebui să înainteze propuneri Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării în consecință a prezentului regulament. În plus, Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui modificată legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv pentru a se ajunge la o reducere a emisiilor cu
  50-
  55 % în comparație cu 1990.

| (17) | În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și ținând seama de analiza planurilor naționale integrate privind energia și clima care îi vor fi prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (1), Comisia ar trebui
  , cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de începutul lunii
  septembrie 2020 să revizuiască obiectivul privind clima asumat de Uniune pentru 2030 și să analizeze opțiunile pentru un nou obiectiv de reducere a emisiilor până în 2030, de
  cel puțin
  55 % comparativ cu nivelurile din 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice obiectivul asumat de Uniune pentru 2030, Comisia ar trebui să înainteze propuneri Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării în consecință a prezentului regulament. În plus, Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui modificată legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv pentru a se ajunge la o reducere a emisiilor cu
  cel puțin
  55 % în comparație cu 1990. |
| --- | --- |

(17)

În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a anunțat că intenționează să evalueze situația și să facă propuneri în vederea asumării de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. În comunicarea respectivă, Comisia a subliniat că toate politicile Uniunii ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și că fiecare sector ar trebui să își aducă propria contribuție. Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului și ținând seama de analiza planurilor naționale integrate privind energia și clima care îi vor fi prezentate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (1), Comisia ar trebui
  , cât mai rapid posibil, dar nu mai târziu de începutul lunii
  septembrie 2020 să revizuiască obiectivul privind clima asumat de Uniune pentru 2030 și să analizeze opțiunile pentru un nou obiectiv de reducere a emisiilor până în 2030, de
  cel puțin
  55 % comparativ cu nivelurile din 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice obiectivul asumat de Uniune pentru 2030, Comisia ar trebui să înainteze propuneri Parlamentului European și Consiliului în vederea modificării în consecință a prezentului regulament. În plus, Comisia ar trebui să evalueze, până la 30 iunie 2021, modul în care ar trebui modificată legislația Uniunii care pune în aplicare acest obiectiv pentru a se ajunge la o reducere a emisiilor cu
  cel puțin
  55 % în comparație cu 1990.

Expunere de motive

Dacă dorim să garantăm că planul european de redresare economică este totodată și ecologic și că investițiile de astăzi fac posibilă atingerea obiectivelor pentru 2030 și, în ultimă instanță, a celor pentru 2050, evaluarea impactului cadrului legislativ pentru 2030 trebuie să fie ambițioasă și să fie publicată cât mai curând posibil.

Amendamentul 4

Considerentul 18

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge obiectivul neutralității climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării obiectivului neutralității climatice sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau măsurile Uniunii nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(18)

Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge obiectivul neutralității climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să evalueze periodic progresele înregistrate. În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării obiectivului neutralității climatice sau în materie de adaptare sunt insuficiente sau măsurile Uniunii nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice.

| (18) | Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge obiectivul neutralității climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să
  măsoare și să
  evalueze periodic progresele înregistrate
  , punând la dispoziția publicului toate datele relevante.
  În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării obiectivului neutralității climatice sau în materie de adaptare sunt insuficiente
  (neîndeplinirea obiectivelor cantitative sau nerespectarea termenelor)
  sau măsurile Uniunii nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice
  până în 2050
  sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se asigura că Uniunea și statele membre fac în continuare progrese suficiente pentru a atinge obiectivul neutralității climatice și în materie de adaptare, Comisia ar trebui să
  măsoare și să
  evalueze periodic progresele înregistrate
  , punând la dispoziția publicului toate datele relevante.
  În cazul în care progresele colective realizate de statele membre în vederea realizării obiectivului neutralității climatice sau în materie de adaptare sunt insuficiente
  (neîndeplinirea obiectivelor cantitative sau nerespectarea termenelor)
  sau măsurile Uniunii nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice
  până în 2050
  sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența sau a reduce vulnerabilitatea, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele. De asemenea, Comisia ar trebui să evalueze periodic măsurile naționale relevante și să emită recomandări atunci când constată că măsurile adoptate de statele membre nu sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice sau sunt inadecvate pentru a spori capacitatea de adaptare, a consolida reziliența și a reduce vulnerabilitatea la schimbările climatice.

Expunere de motive

Monitorizarea eficace a progreselor poate spori vizibilitatea, transparența și gradul de asumare a eforturilor depuse în direcția realizării neutralității climatice. Prin urmare, datele obținute trebuie să fie disponibile în orice moment, și nu doar în rapoartele periodice, iar termenul vizat trebuie menționat în mod specific.

Amendamentul 5

Considerentul 20

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (20) | Având în vedere faptul că cetățenii și comunitățile au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a
  le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea
  unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea

  unui pact

  climatic european. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(20)

Având în vedere faptul că cetățenii și comunitățile au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a
  le oferi posibilitatea și mijloacele să contribuie activ la construirea
  unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea

  unui pact

  climatic european.

| (20) | Având în vedere faptul că cetățenii și comunitățile au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a
  consolida cooperarea în ambele sensuri, schimbul de informații și eforturile comune vizând creșterea gradului de sensibilizare în vederea construirii
  unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea
  pactului
  climatic european
  ca instrument de guvernanță inovator pentru implicarea autorităților locale și regionale, precum și a societății civile și a cetățenilor, în general
  . |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere faptul că cetățenii și comunitățile au un rol important în impulsionarea transformării în direcția neutralității climatice, ar trebui să se faciliteze o mobilizare publică și socială puternică în materie de combatere a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă o atitudine de deschidere față de toate componentele societății pentru a
  consolida cooperarea în ambele sensuri, schimbul de informații și eforturile comune vizând creșterea gradului de sensibilizare în vederea construirii
  unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice, inclusiv prin lansarea
  pactului
  climatic european
  ca instrument de guvernanță inovator pentru implicarea autorităților locale și regionale, precum și a societății civile și a cetățenilor, în general
  .

Expunere de motive

Construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice trebuie să se bazeze pe schimbul de informații și pe sensibilizarea socială. Consolidarea acestor instrumente constituie o sarcină care poate fi coordonată de Comisie în cadrul elaborării și al punerii în aplicare a politicilor sale publice, în măsura în care acestea au un caracter transversal, în timp ce acțiunile propuse sunt, în schimb, specifice politicilor sectoriale pe care administrațiile de stat, regionale și locale doresc să le pună în aplicare, după caz.

Amendamentul 6

Considerentul 21

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a stabili
  o traiectorie care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero. Este deosebit de important ca
  , în cursul lucrărilor sale pregătitoare,
  Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate
  cu
  principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  Mai exact, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(21)

Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a stabili
  o traiectorie care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero. Este deosebit de important ca
  , în cursul lucrărilor sale pregătitoare,
  Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate
  cu
  principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  Mai exact, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (21) | Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  Comisia Europeană propune
  o traiectorie care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero. Este deosebit de important ca Comisia să organizeze consultări adecvate
  pentru elaborarea propunerii sale
  , inclusiv la nivel de experți
  și
  cu
  administrațiile statelor membre, inclusiv cu autoritățile locale și regionale
  . |
| --- | --- |

(21)

Pentru a oferi previzibilitate și încredere tuturor actorilor economici, inclusiv întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, pentru a se asigura că tranziția către neutralitatea climatică este ireversibilă, pentru a asigura reducerea treptată în timp și pentru a contribui la evaluarea coerenței măsurilor și a progreselor înregistrate cu obiectivul neutralității climatice,
  Comisia Europeană propune
  o traiectorie care să permită atingerea, până în 2050, în Uniune, a unui nivel al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero. Este deosebit de important ca Comisia să organizeze consultări adecvate
  pentru elaborarea propunerii sale
  , inclusiv la nivel de experți
  și
  cu
  administrațiile statelor membre, inclusiv cu autoritățile locale și regionale
  .

Expunere de motive

Se elimină orice trimitere la ideea că traiectoria va fi stabilită prin intermediul actelor delegate. Comisia trebuie să se limiteze la a propune traiectoria și a evalua progresele înregistrate.

Amendamentul 7

Articolul 2 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite
  atingerea
  colectivă a obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre. | Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite
  implementarea
  colectivă
  , în orașele și regiunile europene,
  a obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite
  atingerea
  colectivă a obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre.

Instituțiile relevante ale Uniunii și statele membre trebuie să adopte măsurile necesare la nivelul Uniunii, respectiv la nivel național, pentru a permite
  implementarea
  colectivă
  , în orașele și regiunile europene,
  a obiectivului neutralității climatice prevăzut la alineatul (1), ținând seama de importanța promovării echității și a solidarității între statele membre.

Expunere de motive

Punerea în aplicare a legislației din domeniul climei le revine în principal orașelor și regiunilor europene. Prin urmare, considerăm că se impune modificarea formulării.

Amendamentul 8

Articolul 2 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Până în
  septembrie 2020, Comisia trebuie să revizuiască obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030, menționat la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în lumina obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1), și trebuie să analizeze posibilitatea stabilirii unui nou obiectiv pentru 2030, de reducere a emisiilor cu
  50-
  55 % în comparație cu 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice acest obiectiv, Comisia prezintă propuneri în acest sens Parlamentului European și Consiliului, după caz. | Cât mai devreme posibil, și nu mai târziu de începutul lunii
  septembrie 2020, Comisia trebuie să revizuiască obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030, menționat la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în lumina obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1), și trebuie să analizeze posibilitatea stabilirii unui nou obiectiv pentru 2030, de reducere a emisiilor cu
  cel puțin
  55 % în comparație cu 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice acest obiectiv, Comisia prezintă propuneri în acest sens Parlamentului European și Consiliului, după caz. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Până în
  septembrie 2020, Comisia trebuie să revizuiască obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030, menționat la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în lumina obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1), și trebuie să analizeze posibilitatea stabilirii unui nou obiectiv pentru 2030, de reducere a emisiilor cu
  50-
  55 % în comparație cu 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice acest obiectiv, Comisia prezintă propuneri în acest sens Parlamentului European și Consiliului, după caz.

Cât mai devreme posibil, și nu mai târziu de începutul lunii
  septembrie 2020, Comisia trebuie să revizuiască obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030, menționat la articolul 2 alineatul (11) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în lumina obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1), și trebuie să analizeze posibilitatea stabilirii unui nou obiectiv pentru 2030, de reducere a emisiilor cu
  cel puțin
  55 % în comparație cu 1990. În cazul în care consideră că este necesar să modifice acest obiectiv, Comisia prezintă propuneri în acest sens Parlamentului European și Consiliului, după caz.

Expunere de motive

Amendamentul urmează același raționament ca cel al amendamentului referitor la considerentul 17.

Amendamentul 9

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice | Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice |
| 1.   Comisia este împuternicită să
  adopte acte delegate în conformitate cu articolul 9 pentru a completa
  prezentul regulament prin
  stabilirea
  , la nivelul Uniunii, a unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia
  revizuiește traiectoria
  . | 1.   Comisia este împuternicită să
  propună modificări la
  prezentul regulament prin
  propunerea
  , la nivelul Uniunii, a unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia
  evaluează progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivului neutralității climatice
  . |
| 2.   Traiectoria începe cu obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030 menționat la articolul 2 alineatul (3). | 2.   Traiectoria începe cu obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030 menționat la articolul 2 alineatul (3). |
| 3.   Atunci când
  stabilește
  o traiectorie în conformitate cu alineatul (1), Comisia ia în considerare următoarele aspecte: | 3.   Atunci când
  propune
  o traiectorie în conformitate cu alineatul (1), Comisia ia în considerare următoarele aspecte: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice

Traiectoria de urmat în vederea realizării neutralității climatice

1.   Comisia este împuternicită să
  adopte acte delegate în conformitate cu articolul 9 pentru a completa
  prezentul regulament prin
  stabilirea
  , la nivelul Uniunii, a unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia
  revizuiește traiectoria
  .

1.   Comisia este împuternicită să
  propună modificări la
  prezentul regulament prin
  propunerea
  , la nivelul Uniunii, a unei traiectorii care să permită atingerea până în 2050 a obiectivului neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1). În cel mult șase luni de la fiecare evaluare la nivel global menționată la articolul 14 din Acordul de la Paris, Comisia
  evaluează progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivului neutralității climatice
  .

2.   Traiectoria începe cu obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030 menționat la articolul 2 alineatul (3).

2.   Traiectoria începe cu obiectivul Uniunii privind clima pentru 2030 menționat la articolul 2 alineatul (3).

3.   Atunci când
  stabilește
  o traiectorie în conformitate cu alineatul (1), Comisia ia în considerare următoarele aspecte:

3.   Atunci când
  propune
  o traiectorie în conformitate cu alineatul (1), Comisia ia în considerare următoarele aspecte:

Expunere de motive

Expunere de motive

Se elimină orice trimitere la ideea că traiectoria va fi stabilită prin intermediul actelor delegate. Comisia trebuie să se limiteze la a propune traiectoria și a evalua progresele înregistrate.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 3 alineatul (3) litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora;

| (e) | echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora
  , ținând seama pe deplin de coeziunea teritorială a UE
  ; |
| --- | --- |

(e)

echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora
  , ținând seama pe deplin de coeziunea teritorială a UE
  ;

, ținând seama pe deplin de coeziunea teritorială a UE

Expunere de motive

Expunere de motive

Criteriile pentru stabilirea traiectoriei către neutralitatea climatică ar trebui să țină seama, în mod clar, de coeziunea regională a UE.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 3 alineatul (3) literele (k) și (l) (noi)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (k) | angajamentul liderilor mondiali în ceea ce privește realizarea neutralității climatice; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(k)

(k)

angajamentul liderilor mondiali în ceea ce privește realizarea neutralității climatice;

angajamentul liderilor mondiali în ceea ce privește realizarea neutralității climatice;

| (
  l) | evaluarea amprentei de carbon, a amprentei de apă și a amprentei asupra biodiversității în relațiile comerciale cu țările terțe, precum și în cadrul angajamentelor UE în temeiul tratatelor internaționale relevante. |
| --- | --- |

(
  l)

l)

evaluarea amprentei de carbon, a amprentei de apă și a amprentei asupra biodiversității în relațiile comerciale cu țările terțe, precum și în cadrul angajamentelor UE în temeiul tratatelor internaționale relevante.

evaluarea amprentei de carbon, a amprentei de apă și a amprentei asupra biodiversității în relațiile comerciale cu țările terțe, precum și în cadrul angajamentelor UE în temeiul tratatelor internaționale relevante

Expunere de motive

Expunere de motive

Uniunea Europeană intenționează să se situeze pe o poziție importantă și influentă la nivel internațional și să joace un rol care să servească drept exemplu în tranziția verde, justă și solidară pe care statele și regiunile trebuie să o parcurgă pentru a atinge obiectivul neutralității climatice în 2050, fără a lăsa pe nimeni în urmă. Având în vedere natura și dimensiunea globală a impactului schimbărilor climatice și ale repercusiunilor socioeconomice ale acestuia, care nu țin cont de frontiere, se consideră că menționarea acestei intenții ferme a Uniunii Europene reprezintă o oportunitate, prin includerea în legislație a obligației de a prevedea, atunci când se stabilește traiectoria către neutralitate, ca toate politicile și acțiunile sale să includă angajamente care să consolideze, în restul țărilor și regiunilor „extracomunitare” cu care se mențin relații de orice natură, aceleași principii motivaționale ca cele incluse în prezentul regulament.

Pe de altă parte, este necesar ca Uniunea Europeană să țină seama de amprenta de carbon și de amprenta de apă a produselor care provin din țări terțe, deoarece în acest mod se va contribui la asigurarea competitivității economiei noastre, precum și la consolidarea rolului de lider al acesteia în ceea ce privește neutralitatea climatică, prin solicitarea respectării unor standarde la nivel mondial.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre trebuie să elaboreze și să pună în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință solide privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate. | (2)   Statele membre trebuie să elaboreze și să pună în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință solide privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate.


  Statele membre trebuie să asigure integrarea perspectivei regionale, locale și ultraperiferice în elaborarea și aplicarea strategiilor și planurilor lor de adaptare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Statele membre trebuie să elaboreze și să pună în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință solide privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate.

(2)   Statele membre trebuie să elaboreze și să pună în aplicare strategii și planuri de adaptare care să includă cadre cuprinzătoare de gestionare a riscurilor, pe baza unor scenarii de referință solide privind clima și vulnerabilitatea și a unor evaluări ale progreselor înregistrate.

Statele membre trebuie să asigure integrarea perspectivei regionale, locale și ultraperiferice în elaborarea și aplicarea strategiilor și planurilor lor de adaptare.

Expunere de motive

Expunere de motive

Consecințele schimbărilor climatice generează un impact inegal în diferitele teritorii, influența acestora manifestându-se în diverse moduri, în funcție de numeroșii factori implicați. Există inegalități în ceea ce privește influența efectelor schimbărilor climatice determinate de situarea geografică, de situațiile socioeconomice, în definitiv, în ceea ce privește gradul de periculozitate, expunerea și vulnerabilitatea.

Această situație face ca, pentru evaluarea riscurilor legate de impactul generat de schimbările climatice, să fie necesară stabilirea unor distincții la nivel regional sau chiar local, în funcție de factori geografici și socioeconomici. În consecință, în pofida naturii globale a problemei schimbărilor climatice, adaptarea trebuie realizată ținând seama de caracteristicile fiecărui teritoriu, în funcție de tipul de impact și de dimensiunea specifică acestuia. Acest lucru nu împiedică structurarea acestor politici în jurul unor strategii comune cu domenii de aplicare mai ample decât cele la care trebuie aliniate în mod obligatoriu.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 5 alineatul (2a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Evaluarea menționată la alineatul (1) și revizuirea menționată la alineatul (2) se efectuează în baza unui sistem de informare comun pentru întreaga UE, accesibil publicului, în care sunt incluse informațiile furnizate de diferiții agenți implicați în atingerea obiectivului neutralității climatice și în realizarea de progrese în materie de adaptare. Se stabilesc cerințe care garantează standardizarea și omogenitatea informațiilor, asigurându-se că acestea au la bază date ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile. Acest sistem valorifică oportunitățile oferite de digitalizare și de noile tehnologii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2a)
     
  Evaluarea menționată la alineatul (1) și revizuirea menționată la alineatul (2) se efectuează în baza unui sistem de informare comun pentru întreaga UE, accesibil publicului, în care sunt incluse informațiile furnizate de diferiții agenți implicați în atingerea obiectivului neutralității climatice și în realizarea de progrese în materie de adaptare. Se stabilesc cerințe care garantează standardizarea și omogenitatea informațiilor, asigurându-se că acestea au la bază date ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile. Acest sistem valorifică oportunitățile oferite de digitalizare și de noile tehnologii.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a promova participarea întregii societăți la îndeplinirea obiectivelor Legii europene a climei, este esențial ca aceasta să dispună de informații de calitate și verificate, care să servească drept bază pentru luarea deciziilor și pentru definirea unor politici și măsuri adecvate. Prin urmare, este nevoie de identificarea unor bune practici pentru colectarea și transmiterea informațiilor, precum și de standardizarea și omogenizarea prelucrării acestora. De asemenea, este necesar să se instituie un sistem în vederea îmbunătățirii continue a acestor informații și să se valorifice potențialul oferit de noile tehnologii pentru a facilita schimbul de date între agenții implicați, astfel încât să fie exploatate sinergiile care pot apărea și să fie optimizate resursele.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la
  alineatele
  (1) și (2), Comisia constată că măsurile luate de Uniune nu sunt coerente cu obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către obiectivul neutralității climatice, fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele, revizuind, în același timp, traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1). | (3)   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la
  alineatul
  (1) și
  a revizuirii menționate la alineatul
  (2), Comisia constată că măsurile luate de Uniune nu sunt coerente cu obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către obiectivul neutralității climatice, fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele, revizuind, în același timp, traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la
  alineatele
  (1) și (2), Comisia constată că măsurile luate de Uniune nu sunt coerente cu obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către obiectivul neutralității climatice, fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele, revizuind, în același timp, traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1).

(3)   În cazul în care, pe baza evaluării menționate la
  alineatul
  (1) și
  a revizuirii menționate la alineatul
  (2), Comisia constată că măsurile luate de Uniune nu sunt coerente cu obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) sau sunt inadecvate în a asigura realizarea de progrese în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sau că progresele înregistrate fie către obiectivul neutralității climatice, fie în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 4, sunt insuficiente, aceasta ia măsurile necesare în conformitate cu tratatele, revizuind, în același timp, traiectoria menționată la articolul 3 alineatul (1).

Expunere de motive

Expunere de motive

Se urmărește asigurarea unui grad sporit de coerență a textului, prin trimiterea la referințe exacte, chiar în cadrul articolului, pe baza obiectivelor menționate în alineatele indicate.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 6 alineatul (2a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Sistemul de informare menționat la articolul 5 alineatul (2a) include o secțiune care cuprinde strategii, măsuri și bune practici, pentru a facilita adaptarea măsurilor luate de statele membre la recomandările Comisiei. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2a)
     
  Sistemul de informare menționat la articolul 5 alineatul (2a) include o secțiune care cuprinde strategii, măsuri și bune practici, pentru a facilita adaptarea măsurilor luate de statele membre la recomandările Comisiei.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru ca adoptarea recomandărilor Comisiei de către statele membre să se realizeze cât mai simplu cu putință, se consideră necesar să se pună la dispoziția acestora informații de calitate și verificate, care să servească drept bază pentru luarea deciziilor și pentru definirea unor politici și măsuri adecvate. Este nevoie de extinderea bazei de cunoștințe, de promovarea comunicării cu privire la inițiativele și la strategiile inovatoare, precum și de intensificarea transferului de bune practici la nivelul UE, astfel încât să se promoveze solidaritatea între statele membre, să se exploateze sinergiile și să se optimizeze resursele.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 7 alineatul (1) litera (f) (nouă)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (f) | informații suplimentare oferite de autoritățile locale și regionale în ceea ce privește progresele și efectele la nivelul teritoriilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(f)

(f)

informații suplimentare oferite de autoritățile locale și regionale în ceea ce privește progresele și efectele la nivelul teritoriilor.

informații suplimentare oferite de autoritățile locale și regionale în ceea ce privește progresele și efectele la nivelul teritoriilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere rolul crucial pe care îl vor juca regiunile și orașele europene în punerea în aplicare a diferitelor politici cuprinse în cadrul dreptului în domeniul climei, trebuie să se țină seama de opiniile acestora la revizuirea traiectoriei către neutralitatea climatică.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 7 alineatul (1) litera (e)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia).

| (e) | informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre
  și ale autorităților locale și regionale
  , în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia). |
| --- | --- |

(e)

informații suplimentare cu privire la investițiile durabile din punctul de vedere al mediului, atât cele ale Uniunii, cât și cele ale statelor membre
  și ale autorităților locale și regionale
  , în conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/... (Regulamentul privind taxonomia).

și ale autorităților locale și regionale

Expunere de motive

Expunere de motive

Deși volumul investițiilor autorităților locale și regionale este mai mic decât cel al Uniunii și al statelor membre, luarea în considerare a investițiilor acestora ar garanta respectarea deplină a diversității teritoriale a Uniunii Europene în cadrul oricărei revizuiri a traiectoriei către neutralitatea climatică. În plus, regiunile și orașele Europei constituie adesea puncte-cheie în domeniul inovării în materie de durabilitate și ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător la stabilirea unor obiective ambițioase în viitor.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea
  și mijloacele
  să
  contribuie activ la
  construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv și accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor
  prezentului regulament
  . În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999. | Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea să
  adopte măsuri ample pentru
  construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv și accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor
  Regulamentului (UE) 2018/1999
  .
  În special, ca parte a redresării de după criza provocată de pandemia de COVID-19, Comisia ar trebui să se bazeze pe legătura directă dintre cetățeni, întreprinderile locale și autoritățile locale și regionale relevante și să o sprijine, deoarece construirea unei societăți reziliente la schimbările climatice și garantarea sprijinului din partea comunităților vor depinde de această legătură.
  În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , precum și pe activitățile din cadrul Pactului climatic
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea
  și mijloacele
  să
  contribuie activ la
  construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv și accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor
  prezentului regulament
  . În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

și mijloacele

contribuie activ la

prezentului regulament

Comisia trebuie să arate deschidere în relația cu toate componentele societății pentru a le oferi posibilitatea să
  adopte măsuri ample pentru
  construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice. Comisia trebuie să faciliteze un proces incluziv și accesibil la toate nivelurile, inclusiv la nivel național, regional și local, cu participarea partenerilor sociali, a cetățenilor și a societății civile, pentru schimbul de bune practici și pentru identificarea acțiunilor care contribuie la atingerea obiectivelor
  Regulamentului (UE) 2018/1999
  .
  În special, ca parte a redresării de după criza provocată de pandemia de COVID-19, Comisia ar trebui să se bazeze pe legătura directă dintre cetățeni, întreprinderile locale și autoritățile locale și regionale relevante și să o sprijine, deoarece construirea unei societăți reziliente la schimbările climatice și garantarea sprijinului din partea comunităților vor depinde de această legătură.
  În plus, Comisia se poate baza, de asemenea, pe dialogurile pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei organizate de statele membre în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2018/1999
  , precum și pe activitățile din cadrul Pactului climatic
  .

adopte măsuri ample pentru

Regulamentului (UE) 2018/1999

În special, ca parte a redresării de după criza provocată de pandemia de COVID-19, Comisia ar trebui să se bazeze pe legătura directă dintre cetățeni, întreprinderile locale și autoritățile locale și regionale relevante și să o sprijine, deoarece construirea unei societăți reziliente la schimbările climatice și garantarea sprijinului din partea comunităților vor depinde de această legătură.

, precum și pe activitățile din cadrul Pactului climatic

Expunere de motive

Expunere de motive

Construirea unei societăți neutre din punct de vedere climatic și reziliente la schimbările climatice trebuie să se bazeze pe schimbul de informații și pe sensibilizarea socială. Consolidarea acestor instrumente constituie o sarcină care poate fi coordonată de Comisie în cadrul elaborării și al punerii în aplicare a politicilor sale publice, în măsura în care acestea au un caracter transversal, în timp ce acțiunile propuse sunt, în schimb, specifice politicilor sectoriale pe care administrațiile de stat, regionale și locale doresc să le pună în aplicare, după caz. Redresarea de care avem nevoie trebuie să fie o redresare ecologică. Cu toate acestea, pentru ca o astfel de redresare să devină realitate, cetățenii și întreprinderile europene trebuie să adere la acest proiect. Prin urmare, autoritățile locale și regionale au un rol-cheie în acest sens.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Exercitarea competenței de a adopta acte delegate





  1.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.






  2.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la ... [OP: intrarea în vigoare a prezentului regulament].






  3.
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.






  4.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.






  5.
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.






  6.
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la transmiterea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Exercitarea competenței de a adopta acte delegate

Exercitarea competenței de a adopta acte delegate

1.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

2.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (1) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la ... [OP: intrarea în vigoare a prezentului regulament].

3.
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (1) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

5.
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

6.
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la transmiterea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Expunere de motive

Expunere de motive

Utilizarea actelor delegate de către Comisia Europeană în vederea revizuirii obiectivelor este incompatibilă cu articolul 290 din TFUE.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | observă că Pactul verde european este una dintre inițiativele emblematice ale UE, dar subliniază că noua strategie de dezvoltare a proiectului european, precum și Comunicarea Comisiei Europene privind bugetul UE, recent publicată, consolidează planul de redresare pentru a garanta o redresare rapidă și completă după actuala criză sanitară și economică. Subliniază că principalul obiectiv al Pactului verde trebuie să fie tranziția către neutralitatea climatică cel târziu până în 2050, încurajând în același timp o redresare economică rapidă și durabilă, întrucât recunoaște că această tranziție implică noi oportunități pentru Europa și cetățenii săi, în perspectiva unei societăți și unei economii mai reziliente; |
| --- | --- |

1.

observă că Pactul verde european este una dintre inițiativele emblematice ale UE, dar subliniază că noua strategie de dezvoltare a proiectului european, precum și Comunicarea Comisiei Europene privind bugetul UE, recent publicată, consolidează planul de redresare pentru a garanta o redresare rapidă și completă după actuala criză sanitară și economică. Subliniază că principalul obiectiv al Pactului verde trebuie să fie tranziția către neutralitatea climatică cel târziu până în 2050, încurajând în același timp o redresare economică rapidă și durabilă, întrucât recunoaște că această tranziție implică noi oportunități pentru Europa și cetățenii săi, în perspectiva unei societăți și unei economii mai reziliente;

| 2. | sprijină consacrarea obiectivului neutralității climatice al UE pe termen lung printr-un obiectiv adecvat, obligatoriu din punct de vedere juridic, ca pas necesar pentru a orienta proiectul european, în mod ireversibil, spre neutralitatea climatică până în 2050; Acest angajament este necesar pentru a consolida poziția de lider mondial a Uniunii Europene în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei și de ambasador pentru menținerea marilor ambiții privind reducerea la zero a emisiilor de gaze cu efect de seră, fiind la fel de importantă sporirea volumului absorbțiilor de astfel de gaze, precum și pentru a insufla încredere cetățenilor noștri, întreprinderilor și societății civile, prin garantarea unui efort concertat și favorabil incluziunii; în acest context, ar fi la fel de important să luăm în considerare traiectoria politică necesară după 2050, când este probabil să fie în continuare nevoie de un sistem durabil de emisii negative; în acest context, este, de asemenea, important să se pună la punct conceptul de justiție intergenerațională în domeniul climei și să se țină seama de acesta în procesul decizional actual și viitor; |
| --- | --- |

2.

sprijină consacrarea obiectivului neutralității climatice al UE pe termen lung printr-un obiectiv adecvat, obligatoriu din punct de vedere juridic, ca pas necesar pentru a orienta proiectul european, în mod ireversibil, spre neutralitatea climatică până în 2050; Acest angajament este necesar pentru a consolida poziția de lider mondial a Uniunii Europene în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei și de ambasador pentru menținerea marilor ambiții privind reducerea la zero a emisiilor de gaze cu efect de seră, fiind la fel de importantă sporirea volumului absorbțiilor de astfel de gaze, precum și pentru a insufla încredere cetățenilor noștri, întreprinderilor și societății civile, prin garantarea unui efort concertat și favorabil incluziunii; în acest context, ar fi la fel de important să luăm în considerare traiectoria politică necesară după 2050, când este probabil să fie în continuare nevoie de un sistem durabil de emisii negative; în acest context, este, de asemenea, important să se pună la punct conceptul de justiție intergenerațională în domeniul climei și să se țină seama de acesta în procesul decizional actual și viitor;

| 3. | subliniază că actuala criză din domeniul sănătății nu face decât să evidențieze necesitatea unei tranziții către o societate și o economie mai durabile și mai reziliente, întrucât ignorarea în continuare a schimbărilor climatice ar putea avea consecințe mai profunde la scară mondială; subliniază că tranziția trebuie să fie justă, treptată și permanentă, întrucât soluțiile nedurabile, pe termen scurt, pot fi mai degrabă dăunătoare decât benefice în drumul către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

3.

subliniază că actuala criză din domeniul sănătății nu face decât să evidențieze necesitatea unei tranziții către o societate și o economie mai durabile și mai reziliente, întrucât ignorarea în continuare a schimbărilor climatice ar putea avea consecințe mai profunde la scară mondială; subliniază că tranziția trebuie să fie justă, treptată și permanentă, întrucât soluțiile nedurabile, pe termen scurt, pot fi mai degrabă dăunătoare decât benefice în drumul către neutralitatea climatică;

| 4. | subliniază că Legea europeană a climei ar trebui să garanteze, de asemenea, că măsurile puse în aplicare pentru a se ajunge la zero emisii nete de gaze cu efect de seră trebuie să consolideze și nu să compromită alte obiective prioritare de mediu, cum ar fi protecția biodiversității sau gestionarea zonelor protejate; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Legea europeană a climei ar trebui să garanteze, de asemenea, că măsurile puse în aplicare pentru a se ajunge la zero emisii nete de gaze cu efect de seră trebuie să consolideze și nu să compromită alte obiective prioritare de mediu, cum ar fi protecția biodiversității sau gestionarea zonelor protejate;

| 5. | solicită Comisiei să ia în considerare impactul ieșirii Regatului Unit din UE asupra atingerii obiectivului de neutralitate climatică și a oricăror ținte intermediare; reamintește că Regatul Unit este în prezent al doilea emițător de CO2 din UE, cu reduceri în curs și planificate care se situează cu mult peste media UE și cu un obiectiv climatic național obligatoriu din punct de vedere juridic de aproximativ 57 % până în 2030 (1); |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să ia în considerare impactul ieșirii Regatului Unit din UE asupra atingerii obiectivului de neutralitate climatică și a oricăror ținte intermediare; reamintește că Regatul Unit este în prezent al doilea emițător de CO2

1

| 6. | reamintește declarația recent adoptată, intitulată „Autoritățile locale și regionale ca actori ai răspunsului european la criza provocată de pandemia de COVID-19”, și necesitatea ca Pactul verde european să se afle în centrul planului de redresare al UE, pentru a transforma criza într-o oportunitate, abordând urgent schimbările climatice și consolidând coeziunea economică, socială și teritorială a UE; |
| --- | --- |

6.

reamintește declarația recent adoptată, intitulată „Autoritățile locale și regionale ca actori ai răspunsului european la criza provocată de pandemia de COVID-19

| 7. | consideră că este necesar ca toate autoritățile relevante de la nivel subnațional să fie implicate în elaborarea planurilor naționale privind energia și clima și a politicilor naționale pe termen lung, printr-un dialog participativ autentic, pe mai multe niveluri, bazat pe experiența disponibilă la nivel local și regional; este de acord cu includerea dialogurilor pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei în cadrul legislației europene privind clima, dar subliniază necesitatea unei abordări mai sistematice a integrării autorităților locale și regionale în aceste procese de tranziție către neutralitatea climatică, nu numai atunci când se iau decizii la nivelul UE, ci și în negocierile internaționale; reînnoiește solicitarea adresată statelor membre și Comisiei Europene, legată de crearea unei platforme permanente pentru dialogul pe mai multe niveluri pe tema energiei, pentru a sprijini participarea activă a autorităților locale și regionale, a organizațiilor societății civile, a comunității de afaceri și a altor părți interesate relevante în gestionarea tranziției energetice (2); |
| --- | --- |

7.

consideră că este necesar ca toate autoritățile relevante de la nivel subnațional să fie implicate în elaborarea planurilor naționale privind energia și clima și a politicilor naționale pe termen lung, printr-un dialog participativ autentic, pe mai multe niveluri, bazat pe experiența disponibilă la nivel local și regional; este de acord cu includerea dialogurilor pe mai multe niveluri pe tema climei și a energiei în cadrul legislației europene privind clima, dar subliniază necesitatea unei abordări mai sistematice a integrării autorităților locale și regionale în aceste procese de tranziție către neutralitatea climatică, nu numai atunci când se iau decizii la nivelul UE, ci și în negocierile internaționale; reînnoiește solicitarea adresată statelor membre și Comisiei Europene, legată de crearea unei platforme permanente pentru dialogul pe mai multe niveluri pe tema energiei, pentru a sprijini participarea activă a autorităților locale și regionale, a organizațiilor societății civile, a comunității de afaceri și a altor părți interesate relevante în gestionarea tranziției energetice (2

| 8. | subliniază că, întrucât participarea cetățenilor este esențială pentru realizarea unor progrese semnificative în direcția neutralității climatice, inițiativele care încurajează feedbackul de jos în sus și care sprijină schimbul de informații și învățământul de bază ar trebui considerate extrem de valoroase pentru succesul Pactului verde european; în acest sens, sugerează ca Pactul climatic european să fie integrat în Legea europeană a climei și subliniază că pactul ar trebui să fie dezvoltat ca instrument de guvernanță inovator pentru a permite comunicarea în ambele sensuri, cooperarea și schimbul de informații între toate nivelurile, sectoarele și teritoriile, astfel încât să se îmbunătățească eficacitatea și legitimitatea politicii UE în domeniul climei; subliniază că participarea adecvată a societății și a altor părți interesate nu numai că sporește probabilitatea de acceptare a politicilor, ci și încurajează măsurarea amplă și transparentă a progreselor și, prin urmare, le permite oamenilor și organizațiilor de pe teren să își cunoască mai bine propria eficacitate în procesul de transformare; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, întrucât participarea cetățenilor este esențială pentru realizarea unor progrese semnificative în direcția neutralității climatice, inițiativele care încurajează feedbackul de jos în sus și care sprijină schimbul de informații și învățământul de bază ar trebui considerate extrem de valoroase pentru succesul Pactului verde european; în acest sens, sugerează ca Pactul climatic european să fie integrat în Legea europeană a climei și subliniază că pactul ar trebui să fie dezvoltat ca instrument de guvernanță inovator pentru a permite comunicarea în ambele sensuri, cooperarea și schimbul de informații între toate nivelurile, sectoarele și teritoriile, astfel încât să se îmbunătățească eficacitatea și legitimitatea politicii UE în domeniul climei; subliniază că participarea adecvată a societății și a altor părți interesate nu numai că sporește probabilitatea de acceptare a politicilor, ci și încurajează măsurarea amplă și transparentă a progreselor și, prin urmare, le permite oamenilor și organizațiilor de pe teren să își cunoască mai bine propria eficacitate în procesul de transformare;

| 9. | reamintește că o abordare „universală” nu este adecvată pentru a combate schimbările climatice, subliniind diversitatea regiunilor europene în ceea ce privește clima, mediul, peisajul, mobilitatea și structura economică și socială; observă că Legea europeană a climei reprezintă reglementarea-cadru care va orienta fiecare politică către obiectivul climatic și că succesul ei va depinde într-o foarte mare măsură de autoritățile locale și regionale; subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale, aflate la nivelul de guvernanță cel mai apropiat de cetățeni, joacă un rol important în gestionarea producției descentralizate de energie prin intermediul autoconsumului, al producerii distribuite și al rețelelor inteligente, în promovarea investițiilor și în stabilirea unei legături între politicile energetice și climatice și măsurile luate în ceea ce privește locuințele, sărăcia energetică și transportul; |
| --- | --- |

9.

reamintește că o abordare „universală” nu este adecvată pentru a combate schimbările climatice, subliniind diversitatea regiunilor europene în ceea ce privește clima, mediul, peisajul, mobilitatea și structura economică și socială; observă că Legea europeană a climei reprezintă reglementarea-cadru care va orienta fiecare politică către obiectivul climatic și că succesul ei va depinde într-o foarte mare măsură de autoritățile locale și regionale; subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale, aflate la nivelul de guvernanță cel mai apropiat de cetățeni, joacă un rol important în gestionarea producției descentralizate de energie prin intermediul autoconsumului, al producerii distribuite și al rețelelor inteligente, în promovarea investițiilor și în stabilirea unei legături între politicile energetice și climatice și măsurile luate în ceea ce privește locuințele, sărăcia energetică și transportul;

| 10. | subliniază că Legea europeană a climei, ca pilon central al Pactului verde european și lege-cadru pentru realizarea neutralității climatice, trebuie să garanteze că toate măsurile adoptate de UE respectă principiul de „a nu face rău” și, în conformitate cu principiul subsidiarității active, respectă pe deplin toate nivelurile de guvernanță în calitate de parteneri în procesul european de luare a deciziilor, și nu de părți interesate; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Legea europeană a climei, ca pilon central al Pactului verde european și lege-cadru pentru realizarea neutralității climatice, trebuie să garanteze că toate măsurile adoptate de UE respectă principiul de „a nu face rău” și, în conformitate cu principiul subsidiarității active, respectă pe deplin toate nivelurile de guvernanță în calitate de parteneri în procesul european de luare a deciziilor, și nu de părți interesate;

| 11. | solicită ca deciziile fundamentale privind punerea în aplicare a obiectivelor legate de schimbările climatice să nu fie luate sub formă de acte delegate; în caz contrar, competențele de codecizie ale autorităților locale și regionale vor fi limitate. În acest context, CoR consideră că traiectoria care urmează să fie definită în vederea realizării neutralității climatice este o astfel de decizie fundamentală; |
| --- | --- |

11.

solicită ca deciziile fundamentale privind punerea în aplicare a obiectivelor legate de schimbările climatice să nu fie luate sub formă de acte delegate; în caz contrar, competențele de codecizie ale autorităților locale și regionale vor fi limitate. În acest context, CoR consideră că traiectoria care urmează să fie definită în vederea realizării neutralității climatice este o astfel de decizie fundamentală;

| 12. | susține că, pentru îndeplinirea obiectivelor Legii europene a climei, este esențial ca aceasta să dispună de informații de calitate și verificate, care să servească drept bază pentru luarea deciziilor și pentru definirea unor politici și măsuri adecvate. Impactul schimbărilor climatice se produce la nivel teritorial și afectează direct regiunile și municipalitățile. Administrațiile centrale ale fiecărui stat sunt responsabile de elaborarea și de transmiterea inventarelor naționale. Pentru a îmbunătăți calitatea măsurătorilor, ar fi important ca metodele să fie dezvoltate în interacțiune între UE, statele membre și nivelurile local și regional, astfel încât municipalitățile și regiunile să își poată elabora inventarele urmând aceleași criterii conform unei abordări teritoriale. Aceste informații ar permite identificarea unor scenarii specifice privind emisiile de gaze cu efect de seră, pentru care să se poată elabora planuri de acțiune adaptate la realitățile socioeconomice și de mediu ale fiecărei regiuni, precum și obiective sectoriale specifice. În plus, o monitorizare realizată dintr-o perspectivă regională și locală permite o analiză mai bună a oricărei abateri posibile care poate apărea în legătură cu traiectoriile definite în planuri, precum și a măsurilor necesare pentru corectarea acestora; |
| --- | --- |

12.

susține că, pentru îndeplinirea obiectivelor Legii europene a climei, este esențial ca aceasta să dispună de informații de calitate și verificate, care să servească drept bază pentru luarea deciziilor și pentru definirea unor politici și măsuri adecvate. Impactul schimbărilor climatice se produce la nivel teritorial și afectează direct regiunile și municipalitățile. Administrațiile centrale ale fiecărui stat sunt responsabile de elaborarea și de transmiterea inventarelor naționale. Pentru a îmbunătăți calitatea măsurătorilor, ar fi important ca metodele să fie dezvoltate în interacțiune între UE, statele membre și nivelurile local și regional, astfel încât municipalitățile și regiunile să își poată elabora inventarele urmând aceleași criterii conform unei abordări teritoriale. Aceste informații ar permite identificarea unor scenarii specifice privind emisiile de gaze cu efect de seră, pentru care să se poată elabora planuri de acțiune adaptate la realitățile socioeconomice și de mediu ale fiecărei regiuni, precum și obiective sectoriale specifice. În plus, o monitorizare realizată dintr-o perspectivă regională și locală permite o analiză mai bună a oricărei abateri posibile care poate apărea în legătură cu traiectoriile definite în planuri, precum și a măsurilor necesare pentru corectarea acestora;

| 13. | afirmă că monitorizarea eficientă a progreselor poate spori vizibilitatea, transparența și gradul de asumare a eforturilor depuse în direcția realizării neutralității climatice și că, pentru producerea acestor efecte, ar trebui ca datele pentru monitorizarea progreselor în ceea ce privește Legea europeană a climei să fie colectate la nivel regional (acolo unde este oportun), și nu la nivel național. Propune ca datele colectate să fie puse cu ușurință la dispoziția publicului în mod continuu, și nu doar prin intermediul unor rapoarte periodice, având în vedere că participarea părților interesate la procesul de monitorizare poate fi un element esențial pentru menținerea unei traiectorii realiste și acceptabile pentru public către obiectivul neutralității climatice în 2050; |
| --- | --- |

13.

afirmă că monitorizarea eficientă a progreselor poate spori vizibilitatea, transparența și gradul de asumare a eforturilor depuse în direcția realizării neutralității climatice și că, pentru producerea acestor efecte, ar trebui ca datele pentru monitorizarea progreselor în ceea ce privește Legea europeană a climei să fie colectate la nivel regional (acolo unde este oportun), și nu la nivel național. Propune ca datele colectate să fie puse cu ușurință la dispoziția publicului în mod continuu, și nu doar prin intermediul unor rapoarte periodice, având în vedere că participarea părților interesate la procesul de monitorizare poate fi un element esențial pentru menținerea unei traiectorii realiste și acceptabile pentru public către obiectivul neutralității climatice în 2050;

| 14. | susține că Regulamentul privind guvernanța ar trebui să prevadă dispoziții pentru a asigura adăugarea defalcării contribuțiilor stabilite la nivel regional și local în cadrul contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN), pentru a recunoaște rolul autorităților de la nivel subnațional în realizarea angajamentelor internaționale în domeniul climei: „Guvernanța în domeniul climei după 2020: o perspectivă la nivel european și mondial – o contribuție la CCONUSC COP24”; raportor: Andrew Varah Cooper; |
| --- | --- |

14.

susține că Regulamentul privind guvernanța ar trebui să prevadă dispoziții pentru a asigura adăugarea defalcării contribuțiilor stabilite la nivel regional și local în cadrul contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN), pentru a recunoaște rolul autorităților de la nivel subnațional în realizarea angajamentelor internaționale în domeniul climei: „Guvernanța în domeniul climei după 2020: o perspectivă la nivel european și mondial – o contribuție la CCONUSC COP24

| 15. | subliniază că includerea obiectivelor locale și regionale nu numai că ar spori transparența și ar îmbunătăți calitatea și caracterul specific al eforturilor generale de monitorizare a progreselor, dar ar și contribui în mare măsură la cooperarea și la sinergiile dintre toate nivelurile de guvernanță, atât în ceea ce privește măsurile, cât și în ceea ce privește alocarea bugetară. Acest lucru ar reduce în mod considerabil riscul ca politicile individuale din cadrul dreptului european în domeniul climei să conducă la un rezultat care poate aduce atingere coeziunii regionale a Europei; |
| --- | --- |

15.

subliniază că includerea obiectivelor locale și regionale nu numai că ar spori transparența și ar îmbunătăți calitatea și caracterul specific al eforturilor generale de monitorizare a progreselor, dar ar și contribui în mare măsură la cooperarea și la sinergiile dintre toate nivelurile de guvernanță, atât în ceea ce privește măsurile, cât și în ceea ce privește alocarea bugetară. Acest lucru ar reduce în mod considerabil riscul ca politicile individuale din cadrul dreptului european în domeniul climei să conducă la un rezultat care poate aduce atingere coeziunii regionale a Europei;

| 16. | subliniază că o alocare directă și adecvată a fondurilor pentru măsuri adaptate la nivel regional și local de conjunctură, ci și un efect de mobilizare asupra implicării societale în structurile de participare; |
| --- | --- |

16.

subliniază că o alocare directă și adecvată a fondurilor pentru măsuri adaptate la nivel regional și local de conjunctură, ci și un efect de mobilizare asupra implicării societale în structurile de participare;

| 17. | sugerează includerea, în cadrul concluziilor evaluării măsurilor naționale și al raportului privind starea uniunii energetice, a unui capitol dedicat nivelului local și regional, pentru a oferi mai multă transparență și un caracter specific eforturilor de monitorizare a progreselor în întreaga Uniune Europeană. CoR sprijină elaborarea acestui capitol; |
| --- | --- |

17.

sugerează includerea, în cadrul concluziilor evaluării măsurilor naționale și al raportului privind starea uniunii energetice, a unui capitol dedicat nivelului local și regional, pentru a oferi mai multă transparență și un caracter specific eforturilor de monitorizare a progreselor în întreaga Uniune Europeană. CoR sprijină elaborarea acestui capitol;

| 18. | reiterează solicitarea privind înființarea unui Observator european al neutralității climatice, care să contribuie, în conformitate cu obiectivele specifice nivelului, la îndeplinirea obligațiilor naționale de raportare în cadrul guvernanței uniunii energetice. Acest observator ar trebui să pună la dispoziția factorilor de decizie și a publicului larg – în mod independent și public – informații științifice actuale privind schimbările climatice și scenariile de limitare a lor. În același timp, ar trebui efectuat un nou audit al competențelor UE, în cadrul Panoramei competențelor în UE. Observatorul ar trebui să contribuie și la cartografierea și monitorizarea particularităților și vulnerabilităților teritoriilor europene, pentru a se evita respingerea procesului de tranziție. Pactul verde european constituie noua strategie de creștere a UE și trebuie să fie un pilon central al strategiei de redresare durabilă a UE după pandemia de COVID-19; prin urmare, armonizarea punerii în aplicare a politicilor cu creșterea nivelului de competențe este esențială pentru elaborarea unor politici care să răspundă exigențelor viitorului, pentru o societate echitabilă și pentru o economie stabilă și în creștere; |
| --- | --- |

18.

reiterează solicitarea privind înființarea unui Observator european al neutralității climatice, care să contribuie, în conformitate cu obiectivele specifice nivelului, la îndeplinirea obligațiilor naționale de raportare în cadrul guvernanței uniunii energetice. Acest observator ar trebui să pună la dispoziția factorilor de decizie și a publicului larg – în mod independent și public – informații științifice actuale privind schimbările climatice și scenariile de limitare a lor. În același timp, ar trebui efectuat un nou audit al competențelor UE, în cadrul Panoramei competențelor în UE. Observatorul ar trebui să contribuie și la cartografierea și monitorizarea particularităților și vulnerabilităților teritoriilor europene, pentru a se evita respingerea procesului de tranziție. Pactul verde european constituie noua strategie de creștere a UE și trebuie să fie un pilon central al strategiei de redresare durabilă a UE după pandemia de COVID-19; prin urmare, armonizarea punerii în aplicare a politicilor cu creșterea nivelului de competențe este esențială pentru elaborarea unor politici care să răspundă exigențelor viitorului, pentru o societate echitabilă și pentru o economie stabilă și în creștere;

| 19. | subliniază că eficacitatea eforturilor în ceea ce privește participarea publicului nu depinde numai de colectarea informațiilor din toate sectoarele societății, ci și de punerea la dispoziția acestuia a unor informații adecvate cu privire la impactul contribuției sale. Soluțiile durabile necesită cooperarea părților interesate, nu numai în ceea ce privește funcționarea și întreținerea sistemelor, ci și procesul de luare a deciziilor. Din acest motiv, eforturile depuse pentru participarea publicului care pun accent numai pe comunicarea unidirecțională nu sunt suficiente pentru a promova schimbările de comportament; |
| --- | --- |

19.

subliniază că eficacitatea eforturilor în ceea ce privește participarea publicului nu depinde numai de colectarea informațiilor din toate sectoarele societății, ci și de punerea la dispoziția acestuia a unor informații adecvate cu privire la impactul contribuției sale. Soluțiile durabile necesită cooperarea părților interesate, nu numai în ceea ce privește funcționarea și întreținerea sistemelor, ci și procesul de luare a deciziilor. Din acest motiv, eforturile depuse pentru participarea publicului care pun accent numai pe comunicarea unidirecțională nu sunt suficiente pentru a promova schimbările de comportament;

| 20. | susține utilizarea energiilor regenerabile în vederea atingerii obiectivelor în materie de climă. CoR nu consideră energia nucleară drept o tehnologie durabilă pentru viitor și respinge utilizarea sa sporită; |
| --- | --- |

20.

susține utilizarea energiilor regenerabile în vederea atingerii obiectivelor în materie de climă. CoR nu consideră energia nucleară drept o tehnologie durabilă pentru viitor și respinge utilizarea sa sporită;

| 21. | reamintește că autoritățile locale și regionale din Europa fac parte din structura guvernamentală democratică bogată și diversă a UE și ar trebui tratate ca atare; subliniază, în acest sens, că participarea autorităților locale și regionale nu ar trebui considerată drept parte a exercițiului de participare a publicului și nu ar trebui să fie limitată la anumite exerciții, ci ar trebui să permită contribuția sistematică a autorităților locale și regionale pe parcursul întregului ciclu de elaborare a politicilor, precum și examinarea și revizuirea organismelor legislative existente; reamintește, în acest sens, că Acordul de la Paris recunoaște rolul important jucat de guvernanța pe mai multe niveluri în politicile privind clima, precum și necesitatea de a coopera cu regiunile și cu orașele. La articolul 2 din Acordul de la Paris, părțile s-au angajat să asigure coerența fluxurilor financiare publice și private cu obiectivele acordului și cu dezvoltarea rezilientă la schimbările climatice. În cadrul Legii climei, pe lângă procesele de raportare și de revizuire existente și cele stabilite recent, trebuie creată o bază pentru alinierea deplină a fluxurilor financiare la obiectivele Acordului de la Paris, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

21.

reamintește că autoritățile locale și regionale din Europa fac parte din structura guvernamentală democratică bogată și diversă a UE și ar trebui tratate ca atare; subliniază, în acest sens, că participarea autorităților locale și regionale nu ar trebui considerată drept parte a exercițiului de participare a publicului și nu ar trebui să fie limitată la anumite exerciții, ci ar trebui să permită contribuția sistematică a autorităților locale și regionale pe parcursul întregului ciclu de elaborare a politicilor, precum și examinarea și revizuirea organismelor legislative existente; reamintește, în acest sens, că Acordul de la Paris recunoaște rolul important jucat de guvernanța pe mai multe niveluri în politicile privind clima, precum și necesitatea de a coopera cu regiunile și cu orașele. La articolul 2 din Acordul de la Paris, părțile s-au angajat să asigure coerența fluxurilor financiare publice și private cu obiectivele acordului și cu dezvoltarea rezilientă la schimbările climatice. În cadrul Legii climei, pe lângă procesele de raportare și de revizuire existente și cele stabilite recent, trebuie creată o bază pentru alinierea deplină a fluxurilor financiare la obiectivele Acordului de la Paris, atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| 22. | reamintește problemele importante întâmpinate de energia nucleară sub aspectul durabilității (atât în ceea ce privește materiile prime, cât și problema nesoluționată a deșeurilor nucleare) și, prin urmare, recomandă ca drumul către atingerea obiectivelor în materie de climă să fie străbătut în principal prin utilizarea energiei din surse regenerabile, mai degrabă decât prin utilizarea sporită a energiei nucleare, în conformitate cu articolul 194 din TFUE. |
| --- | --- |

22.

reamintește problemele importante întâmpinate de energia nucleară sub aspectul durabilității (atât în ceea ce privește materiile prime, cât și problema nesoluționată a deșeurilor nucleare) și, prin urmare, recomandă ca drumul către atingerea obiectivelor în materie de climă să fie străbătut în principal prin utilizarea energiei din surse regenerabile, mai degrabă decât prin utilizarea sporită a energiei nucleare, în conformitate cu articolul 194 din TFUE.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

1

(1)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

1

(1)  Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States, O. Geden, F. Schenuit, august 2019.

1

(2)  Această poziție a fost reiterată de CoR în mai multe avize: „Guvernanța uniunii energetice și energia curată”, raportor: Bruno Hranić; „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”, raportor: Michele Emiliano; „Guvernanța în domeniul climei după 2020, o perspectivă europeană și globală – o contribuție la CCONUSC COP 24”, raportor: Andrew Varah Cooper; Rezoluția CoR privind Pactul verde, adoptată în decembrie 2019.

2

---

| 1.10.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/74 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/74

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Fondul pentru o tranziție justă

(2020/C 324/11)

| Raportor general: | domnul Vojko OBERSNEL (HR-PSE), membru al unei administrații locale: orașul Rijeka |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă
  COM(2020) 22 final
  Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize
  COM(2020) 23 final
  Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă
  COM(2020) 460 final |

Raportor general:

domnul Vojko OBERSNEL (HR-PSE), membru al unei administrații locale: orașul Rijeka

Documente de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă

COM(2020) 22 final

Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

COM(2020) 23 final

Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă

COM(2020) 460 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă

COM(2020) 22 final

Amendamentul 1

Considerentul (13)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  trebuie
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. | Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  ar putea fi
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  trebuie
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă.

Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  ar putea fi
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă.

Expunere de motive

Fondul pentru o tranziție justă este o propunere politică care ar trebui să vină doar în completarea bugetului de coeziune existent. Majoritatea activităților propuse spre a fi susținute de FTJ (articolul 4) ar putea fi deja finanțate în cadrul obiectivelor de politică 1 și 2 prin FEDR și FSE+.

Amendamentul 2

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și cetățenilor să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic. | În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și cetățenilor să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic
  , în conformitate cu obiectivele urmărite de Acordul de la Paris, cu obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și cu obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și cetățenilor să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic.

În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și cetățenilor să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic
  , în conformitate cu obiectivele urmărite de Acordul de la Paris, cu obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și cu obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030
  .

Expunere de motive

Obiectivul fondului ar trebui să facă referire clară la obiectivele Acordului de la Paris, la obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și la obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030.

Amendamentul 3

Articolul 3 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   FTJ
  sprijină obiectivul privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă în toate statele membre
  . | (1)   FTJ
  finanțează impactul social, socioeconomic și de mediu al tranziției în regiunile sau domeniile de activitate afectate
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   FTJ
  sprijină obiectivul privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă în toate statele membre
  .

(1)   FTJ
  finanțează impactul social, socioeconomic și de mediu al tranziției în regiunile sau domeniile de activitate afectate
  .

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   În conformitate cu alineatul (1), FTJ sprijină
  exclusiv
  următoarele activități: | 2.   În conformitate cu alineatul (1), FTJ sprijină următoarele activități: |
| (a) | investiții productive în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   În conformitate cu alineatul (1), FTJ sprijină
  exclusiv
  următoarele activități:

2.   În conformitate cu alineatul (1), FTJ sprijină următoarele activități:

(a)

investiții productive în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică;

| (a) | investiții productive
  și durabile
  în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică; |
| --- | --- |

(a)

investiții productive
  și durabile
  în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică;

și durabile

| (b) | investiții în crearea de noi întreprinderi, inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță; |
| --- | --- |

(b)

investiții în crearea de noi întreprinderi, inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță;

| (b) | investiții în crearea de noi întreprinderi
  relevante în ceea ce privește tranziția către dezvoltarea durabilă
  , inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță; |
| --- | --- |

(b)

investiții în crearea de noi întreprinderi
  relevante în ceea ce privește tranziția către dezvoltarea durabilă
  , inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță;

relevante în ceea ce privește tranziția către dezvoltarea durabilă

| (c) | investiții în activități de cercetare și inovare și de promovare a transferului de tehnologii avansate; |
| --- | --- |

(c)

investiții în activități de cercetare și inovare și de promovare a transferului de tehnologii avansate;

| (c) | investiții în activități de cercetare și inovare
  durabile
  și de promovare a transferului de tehnologii avansate; |
| --- | --- |

(c)

investiții în activități de cercetare și inovare
  durabile
  și de promovare a transferului de tehnologii avansate;

durabile

| (d) | investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

| (d) | investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri
  sociale
  pentru o energie curată
  , sigură și durabilă
  la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(d)

investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri
  sociale
  pentru o energie curată
  , sigură și durabilă
  la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

sociale

, sigură și durabilă

| (e) | investiții în digitalizare și în conectivitatea digitală; |
| --- | --- |

(e)

investiții în digitalizare și în conectivitatea digitală;

| (e) | investiții
  care sprijină punerea în aplicare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [articolul 15 alineatul (3)], a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (articolele 9 și 11) și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică [articolul 14 alineatul (4)]; |
| --- | --- |

(e)

investiții
  care sprijină punerea în aplicare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [articolul 15 alineatul (3)], a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (articolele 9 și 11) și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică [articolul 14 alineatul (4)];

care sprijină punerea în aplicare a Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [articolul 15 alineatul (3)], a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (articolele 9 și 11) și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică [articolul 14 alineatul (4)];

| (f) | investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de restaurare a terenurilor și de reconversie; |
| --- | --- |

(f)

investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de restaurare a terenurilor și de reconversie;

| (f) | investiții
  în digitalizare și în conectivitatea digitală; |
| --- | --- |

(f)

(f)

investiții
  în digitalizare și în conectivitatea digitală;

investiții

| (g) | investiții în consolidarea economiei circulare, inclusiv prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare; |
| --- | --- |

(g)

investiții în consolidarea economiei circulare, inclusiv prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare;

| (
  g
  ) | investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de restaurare a terenurilor și de reconversie
  , în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (122) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat
  ; |
| --- | --- |

(
  g
  )

g

investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de restaurare a terenurilor și de reconversie
  , în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (122) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat
  ;

, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (122) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat

| (h) | perfecționarea și recalificarea
  lucrătorilor
  ; |
| --- | --- |

(h)

perfecționarea și recalificarea
  lucrătorilor
  ;

lucrătorilor

| (
  h
  ) | investiții în consolidarea economiei circulare, inclusiv prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare; |
| --- | --- |

(
  h
  )

h

investiții în consolidarea economiei circulare, inclusiv prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare;

| (i) | asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

(i)

asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (
  i
  ) | perfecționarea și recalificarea
  forței de muncă
  ; |
| --- | --- |

(
  i
  )

i

perfecționarea și recalificarea
  forței de muncă
  ;

forței de muncă

| (j) | incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

(j)

incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (
  j
  ) | asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

(
  j
  )

j

asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (k) | asistență tehnică. |
| --- | --- |

(k)

asistență tehnică.

| (
  k
  ) | incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

(
  k
  )

k

incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (l) | orice alte activități specifice, convenite între autoritățile locale și regionale relevante pentru teritoriul în cauză, statul membru și Comisia Europeană, care sunt în conformitate cu strategiile de dezvoltare locală și contribuie la tranziția către o economie UE neutră din punct de vedere al emisiilor de carbon până în 2050; |
| --- | --- |

(l)

orice alte activități specifice, convenite între autoritățile locale și regionale relevante pentru teritoriul în cauză, statul membru și Comisia Europeană, care sunt în conformitate cu strategiile de dezvoltare locală și contribuie la tranziția către o economie UE neutră din punct de vedere al emisiilor de carbon până în 2050;

orice alte activități specifice, convenite între autoritățile locale și regionale relevante pentru teritoriul în cauză, statul membru și Comisia Europeană, care sunt în conformitate cu strategiile de dezvoltare locală și contribuie la tranziția către o economie UE neutră din punct de vedere al emisiilor de carbon până în 2050;

| (m) | asistență tehnică. |
| --- | --- |

(m)

(m)

asistență tehnică.

Expunere de motive

Expunere de motive

| — | Orice investiții în protecția mediului ar trebui să respecte principiul conform căruia costul măsurilor de combatere a poluării ar trebui suportat de partea care a cauzat poluarea. |
| --- | --- |

—

Orice investiții în protecția mediului ar trebui să respecte principiul conform căruia costul măsurilor de combatere a poluării ar trebui suportat de partea care a cauzat poluarea.

| — | Perfecționarea și recalificarea nu ar trebui să se limiteze la lucrători, ci ar trebui să vizeze, de asemenea, formarea șomerilor, a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă etc., în vederea ocupării de locuri de muncă în cadrul economiei ecologice. |
| --- | --- |

—

Perfecționarea și recalificarea nu ar trebui să se limiteze la lucrători, ci ar trebui să vizeze, de asemenea, formarea șomerilor, a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă etc., în vederea ocupării de locuri de muncă în cadrul economiei ecologice.

| — | Se impune asigurarea unei mai mari flexibilități în ceea ce privește alegerea proiectului sprijinit, cu acordul autorităților locale și regionale de pe teritoriul în cauză, al statului membru și al Comisiei Europene. |
| --- | --- |

—

Se impune asigurarea unei mai mari flexibilități în ceea ce privește alegerea proiectului sprijinit, cu acordul autorităților locale și regionale de pe teritoriul în cauză, al statului membru și al Comisiei Europene.

Amendamentul 5

Amendamentul 5

Articolul 5 litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | dezafectarea
  sau
  construirea de centrale nucleare; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

dezafectarea
  sau
  construirea de centrale nucleare;

sau

| (a) | dezafectarea, construirea
  sau orice altă formă
  de
  investiții în
  centrale nucleare; |
| --- | --- |

(a)

dezafectarea, construirea
  sau orice altă formă
  de
  investiții în
  centrale nucleare;

sau orice altă formă

investiții în

Expunere de motive

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Articolul 5 litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (d) | investițiile legate de producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(d)

investițiile legate de producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili;

| (d) | investițiile legate de
  extracția,
  producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili
  , inclusiv de deschiderea de noi mine de cărbune
  ; |
| --- | --- |

(d)

investițiile legate de
  extracția,
  producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili
  , inclusiv de deschiderea de noi mine de cărbune
  ;

extracția,

, inclusiv de deschiderea de noi mine de cărbune

Expunere de motive

Expunere de motive

FTJ nu ar trebui să sprijine deschiderea sau redeschiderea minelor de cărbune, dar această limitare nu ar trebui extinsă la alte tipuri de minerit (metale, minerale industriale, roci ornamentale etc.), care reprezintă activități economice ce creează locuri de muncă de calitate și pe termen lung.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Se adaugă un alineat la sfârșitul articolului 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Nu se acordă sprijin pentru operațiuni într-o regiune NUTS 3 în care este prevăzută, în cursul programului și pe baza unui plan teritorial pentru o tranziție justă, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Nu se acordă sprijin pentru operațiuni într-o regiune NUTS 3 în care este prevăzută, în cursul programului și pe baza unui plan teritorial pentru o tranziție justă, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar.

Nu se acordă sprijin pentru operațiuni într-o regiune NUTS 3 în care este prevăzută, în cursul programului și pe baza unui plan teritorial pentru o tranziție justă, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar.

Expunere de motive

Expunere de motive

Obiectivul finanțării este de a sprijini tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, ceea ce exclude deschiderea de noi mine și/sau zone de extracție a turbei, precum și redeschiderea unora existente.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia aprobă un program numai dacă identificarea teritoriilor celor mai afectate de procesul de tranziție, cuprinsă în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă, este justificată în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză. | Comisia aprobă un program numai dacă identificarea teritoriilor celor mai afectate de procesul de tranziție, cuprinsă în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă, este justificată în mod corespunzător, iar planul respectiv
  se angajează să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris, obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030 și
  este în concordanță
  cu strategiile teritoriale menționate la articolul [23] din Regulamentul (UE) [noul RDC],
  cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză
  și cu Pilonul european al drepturilor sociale
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia aprobă un program numai dacă identificarea teritoriilor celor mai afectate de procesul de tranziție, cuprinsă în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă, este justificată în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză.

Comisia aprobă un program numai dacă identificarea teritoriilor celor mai afectate de procesul de tranziție, cuprinsă în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă, este justificată în mod corespunzător, iar planul respectiv
  se angajează să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris, obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030 și
  este în concordanță
  cu strategiile teritoriale menționate la articolul [23] din Regulamentul (UE) [noul RDC],
  cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză
  și cu Pilonul european al drepturilor sociale
  .

se angajează să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris, obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030 și

cu strategiile teritoriale menționate la articolul [23] din Regulamentul (UE) [noul RDC],

și cu Pilonul european al drepturilor sociale

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Articolul 6 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta și resursele
  transferate
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC].
  Totalul resurselor
  FEDR și FSE+ transferate către prioritatea FTJ
  este egal cu
  valoarea sprijinului acordat de JTF acestei priorități
  înmulțită cel puțin cu 1,5 , dar nu depășește această valoare înmulțită cu 3
  . | Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta și resursele
  pe care autoritățile de management pot decide să le transfere
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC].
  Resursele
  FEDR și FSE+
  care urmează a fi
  transferate către prioritatea FTJ
  nu depășesc o dată și jumătate
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta și resursele
  transferate
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC].
  Totalul resurselor
  FEDR și FSE+ transferate către prioritatea FTJ
  este egal cu
  valoarea sprijinului acordat de JTF acestei priorități
  înmulțită cel puțin cu 1,5 , dar nu depășește această valoare înmulțită cu 3
  .

transferate

Totalul resurselor

este egal cu

înmulțită cel puțin cu 1,5 , dar nu depășește această valoare înmulțită cu 3

Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta și resursele
  pe care autoritățile de management pot decide să le transfere
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC].
  Resursele
  FEDR și FSE+
  care urmează a fi
  transferate către prioritatea FTJ
  nu depășesc o dată și jumătate
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități.

pe care autoritățile de management pot decide să le transfere

Resursele

care urmează a fi

nu depășesc o dată și jumătate

Expunere de motive

Expunere de motive

Statelor membre ar trebui să li se acorde o mai mare flexibilitate în ceea ce privește stabilirea sumelor care urmează să fie transferate din FEDR și FSE+ către FTJ. Acest lucru ar limita, de asemenea, eventualele dezangajări în cazul unei capacități de absorbție scăzute în teritoriile cele mai afectate.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Se adaugă un alineat la sfârșitul articolului 6, alineatul (2).

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Comisia aprobă transferurile de resurse din FEDR și FSE+ către prioritatea FTJ numai în cazul în care suma totală a transferului nu depășește 20 % din alocarea inițială FEDR și FSE+ prevăzută pentru programul operațional (calculată per fond). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Comisia aprobă transferurile de resurse din FEDR și FSE+ către prioritatea FTJ numai în cazul în care suma totală a transferului nu depășește 20 % din alocarea inițială FEDR și FSE+ prevăzută pentru programul operațional (calculată per fond).

Comisia aprobă transferurile de resurse din FEDR și FSE+ către prioritatea FTJ numai în cazul în care suma totală a transferului nu depășește 20 % din alocarea inițială FEDR și FSE+ prevăzută pentru programul operațional (calculată per fond).

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru alinierea textului legislativ cu expunerea de motive din propunere.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului
  3
  al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS
  3
  ”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 868/2014 al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră. | (1)   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului
  2
  al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS
  2
  ”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 868/2014 al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului
  3
  al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS
  3
  ”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 868/2014 al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră.

(1)   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului
  2
  al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS
  2
  ”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 868/2014 al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră.

Expunere de motive

Expunere de motive

Efectele negative de propagare ale tranziției nu se vor limita la teritoriile de nivelul NUTS 3, ci vor afecta, cel mai probabil, și teritoriile învecinate. Din acest motiv și pentru a simplifica guvernanța, pare mai adecvat un sprijin care să se concentreze la nivelul NUTS 2.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul 7 alineatul (2) litera (b) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (b) | (nou) un angajament clar față de o tranziție ecologică justă din punct de vedere social în ceea ce privește aplicarea Acordului de la Paris; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

(b)

(nou) un angajament clar față de o tranziție ecologică justă din punct de vedere social în ceea ce privește aplicarea Acordului de la Paris;

(nou) un angajament clar față de o tranziție ecologică justă din punct de vedere social în ceea ce privește aplicarea Acordului de la Paris;

Expunere de motive

Expunere de motive

Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să fie aprobate doar dacă includ un angajament clar față de obiectivele Acordului de la Paris, astfel cum a subliniat Consiliul European la 18 octombrie 2019.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 7 alineatul (2) litera (c) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (c) | (nou) un angajament clar față de obiectivul de realizare a unei Uniuni Europene neutre din punct de vedere climatic până în 2050 și de atingere a obiectivelor de reducere a emisiilor până în 2030; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

(c)

(nou) un angajament clar față de obiectivul de realizare a unei Uniuni Europene neutre din punct de vedere climatic până în 2050 și de atingere a obiectivelor de reducere a emisiilor până în 2030;

(nou) un angajament clar față de obiectivul de realizare a unei Uniuni Europene neutre din punct de vedere climatic până în 2050 și de atingere a obiectivelor de reducere a emisiilor până în 2030;

Expunere de motive

Expunere de motive

Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să fie aprobate doar dacă includ un angajament clar față de obiectivul de a realiza o UE neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și de a atinge obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030, astfel cum a subliniat Consiliul European la 12 decembrie 2019.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 7 alineatul (2) litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare care trebuie atinse până în 2030 legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare care trebuie atinse până în 2030 legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii;

| (c) | o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare care trebuie atinse până în 2030 legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii
  , precum și o evaluare a efectelor negative de propagare a tranziției în regiunile învecinate
  ; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare care trebuie atinse până în 2030 legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii
  , precum și o evaluare a efectelor negative de propagare a tranziției în regiunile învecinate
  ;

, precum și o evaluare a efectelor negative de propagare a tranziției în regiunile învecinate

Expunere de motive

Expunere de motive

Toate posibilele efecte negative de propagare ar trebui evaluate în mod corespunzător în cadrul planurilor teritoriale pentru o tranziție justă.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 7 alineatul (2) litera (f)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (f) | o descriere a mecanismelor de guvernanță care constau în acordurile de parteneriat, măsurile de monitorizare și evaluare planificate și organismele responsabile; |

Textul propus de Comisia Europeană

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Amendamentul CoR

(f)

o descriere a mecanismelor de guvernanță care constau în acordurile de parteneriat, măsurile de monitorizare și evaluare planificate și organismele responsabile;

| (f) | o descriere a mecanismelor de guvernanță care constau în acordurile de parteneriat, măsurile de monitorizare și evaluare planificate și organismele responsabile
  , dacă acestea sunt diferite de elementele descrise deja în program, astfel cum sunt definite în anexa V la Regulamentul (UE) [noul RDC]; autoritățile locale și regionale trebuie implicate pe deplin în toate aspectele acestui proces
  ; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a mecanismelor de guvernanță care constau în acordurile de parteneriat, măsurile de monitorizare și evaluare planificate și organismele responsabile
  , dacă acestea sunt diferite de elementele descrise deja în program, astfel cum sunt definite în anexa V la Regulamentul (UE) [noul RDC]; autoritățile locale și regionale trebuie implicate pe deplin în toate aspectele acestui proces
  ;

, dacă acestea sunt diferite de elementele descrise deja în program, astfel cum sunt definite în anexa V la Regulamentul (UE) [noul RDC]; autoritățile locale și regionale trebuie implicate pe deplin în toate aspectele acestui proces

Expunere de motive

Expunere de motive

Ca măsură de simplificare, ar trebui să fie furnizate numai acele informații care diferă de elementele deja descrise în program, în conformitate cu documentul cu titlul „Model pentru programele finanțate din FEDR (obiectivul «Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică»), FSE+, FTJ, Fondul de coeziune și FEPAM – articolul 16 alineatul (3)” (anexa V la RDC).
  În plus, autoritățile locale și regionale trebuie considerate pe deplin părți interesate în acest proces.

În plus, autoritățile locale și regionale trebuie considerate pe deplin părți interesate în acest proces.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 7 alineatul (2) litera (h)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (h) | în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile,
  o listă exhaustivă a acestor operațiuni și întreprinderi și
  o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(h)

în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile,
  o listă exhaustivă a acestor operațiuni și întreprinderi și
  o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției;

o listă exhaustivă a acestor operațiuni și întreprinderi și

| (h) | în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive
  și durabile
  ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției; |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive
  și durabile
  ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției;

și durabile

Expunere de motive

Expunere de motive

Furnizarea unei liste exhaustive a operațiunilor și întreprinderilor (mari) în faza de programare a FTJ nu pare a fi deosebit de fezabilă și poate conduce la întârzieri încă de la începutul perioadei de programare. În plus, o astfel de abordare contrazice în mod direct eforturile de simplificare, al căror rezultat a fost, printre altele, eliminarea procedurilor separate aplicabile proiectelor majore în temeiul articolelor 100-103 din actualul RDC.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 7 alineatul (2) litera (i)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (i) | în cazul în care se acordă sprijin pentru investiții în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE,
  o listă exhaustivă a operațiunilor care urmează să fie sprijinite și
  o justificare a faptului că
  acestea
  contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și conduc la o reducere substanțială a emisiilor de gaze cu efect de seră care se situează cu mult sub nivelurile de referință pertinente stabilite pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE și cu condiția ca acestea să fie necesare pentru protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(i)

în cazul în care se acordă sprijin pentru investiții în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE,
  o listă exhaustivă a operațiunilor care urmează să fie sprijinite și
  o justificare a faptului că
  acestea
  contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și conduc la o reducere substanțială a emisiilor de gaze cu efect de seră care se situează cu mult sub nivelurile de referință pertinente stabilite pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE și cu condiția ca acestea să fie necesare pentru protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă;

o listă exhaustivă a operațiunilor care urmează să fie sprijinite și

acestea

| (i) | în cazul în care se acordă sprijin pentru investiții în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, o justificare a faptului că
  operațiunile care urmează să fie sprijinite
  contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și conduc la o reducere substanțială a emisiilor de gaze cu efect de seră care se situează cu mult sub nivelurile de referință pertinente stabilite pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE și cu condiția ca acestea să fie necesare pentru protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă; |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care se acordă sprijin pentru investiții în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, o justificare a faptului că
  operațiunile care urmează să fie sprijinite
  contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și conduc la o reducere substanțială a emisiilor de gaze cu efect de seră care se situează cu mult sub nivelurile de referință pertinente stabilite pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE și cu condiția ca acestea să fie necesare pentru protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă;

operațiunile care urmează să fie sprijinite

Expunere de motive

Expunere de motive

Furnizarea unei liste exhaustive a operațiunilor în faza de programare a FTJ nu pare a fi deosebit de fezabilă și poate conduce la întârzieri încă de la începutul perioadei de programare.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 8a (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Articolul 8a





  1.
     
  Se înființează o Platformă pentru o tranziție justă (denumită în continuare „Platforma”), sub supravegherea și conducerea directă a Comisiei Europene, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență în materie de lecții învățate și de bune practici în toate sectoarele vizate.






  2.
     
  Platforma cuprinde două componente:










  (a) | grupuri de lucru tehnice, care să abordeze provocările concrete din regiunile în cauză și să faciliteze schimburile de experiență și de bune practici privind pregătirea planurilor teritoriale pentru o tranziție justă, precum și a operațiunilor individuale. Grupurile de lucru tehnice, care ar trebui să includă autoritățile locale și regionale, sunt înființate în funcție de necesitățile operaționale ale FTJ, ținând seama de acoperirea sectorială a operațiunilor sprijinite.



  Grupurile de lucru tehnice cooperează îndeaproape cu Platforma de consiliere InvestEU, instituită în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) [noul program InvestEU] și cu serviciile relevante ale Băncii Europene de Investiții, pentru a se asigura că autoritățile locale și regionale dispun de cunoștințele tehnice și practice necesare pentru a accesa finanțarea disponibilă prin programul InvestEU, precum și prin intermediul BEI; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Articolul 8a

1.
     
  Se înființează o Platformă pentru o tranziție justă (denumită în continuare „Platforma”), sub supravegherea și conducerea directă a Comisiei Europene, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență în materie de lecții învățate și de bune practici în toate sectoarele vizate.

2.
     
  Platforma cuprinde două componente:

(a)

grupuri de lucru tehnice, care să abordeze provocările concrete din regiunile în cauză și să faciliteze schimburile de experiență și de bune practici privind pregătirea planurilor teritoriale pentru o tranziție justă, precum și a operațiunilor individuale. Grupurile de lucru tehnice, care ar trebui să includă autoritățile locale și regionale, sunt înființate în funcție de necesitățile operaționale ale FTJ, ținând seama de acoperirea sectorială a operațiunilor sprijinite.

| (b) | un Forum anual al regiunilor aflate în tranziție justă (denumit în continuare „Forumul”), organizat în colaborare cu Comitetul European al Regiunilor. Forumul permite coordonarea orientărilor politice și transpunerea lor în activități operaționale ale grupurilor de lucru tehnice. |
| --- | --- |

(b)

un Forum anual al regiunilor aflate în tranziție justă (denumit în continuare „Forumul”), organizat în colaborare cu Comitetul European al Regiunilor. Forumul permite coordonarea orientărilor politice și transpunerea lor în activități operaționale ale grupurilor de lucru tehnice.

3.
     
  Comisia stabilește modalitățile detaliate privind mecanismele de guvernanță, componența, funcționarea și bugetul platformei. Trebuie garantată o participare echilibrată a tuturor nivelurilor de guvernare.

4.
     
  Costurile operaționale ale platformei sunt acoperite din resursele pentru asistență tehnică în temeiul articolului 3 alineatul (2) al treilea paragraf.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui să se adauge dispoziții cu caracter practic privind instituirea Platformei pentru o tranziție justă, pentru a oferi mai multă claritate cu privire la obiectivele și funcționarea ei.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 10 alineatul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. | 4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru
  , precum și părțile interesate,
  în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

4.   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru
  , precum și părțile interesate,
  în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

Propunere modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

COM(2020) 23 final

COM(2020) 23 final

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 21a alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cuantumul resurselor disponibile pentru FTJ în cadrul obiectivului „Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”, în conformitate cu articolul [3] din Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ], este completat cu resurse din FEDR, FSE+ sau o combinație a acestora, din categoria regiunilor în care este situat teritoriul în cauză. Totalul resurselor FEDR și FSE+ transferate către FTJ trebuie să fie de cel puțin
  o dată și
  jumătate
  mai mare decât
  cuantumul sprijinului din partea FTJ, dar nu trebuie să depășească
  de trei ori
  cuantumul sprijinului respectiv. Resursele transferate din FEDR sau din FSE+ nu trebuie să depășească în niciun caz 20 % din suma totală alocată din FEDR și, respectiv, FSE+ statului membru în cauză. (...) | Cuantumul resurselor disponibile pentru FTJ în cadrul obiectivului „Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”, în conformitate cu articolul [3] din Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ], este completat cu resurse din FEDR, FSE+ sau o combinație a acestora, din categoria regiunilor în care este situat teritoriul în cauză
  , printr-un transfer voluntar
  . Totalul resurselor FEDR și FSE+ transferate către FTJ trebuie să fie de cel puțin jumătate
  din
  cuantumul sprijinului din partea FTJ, dar nu trebuie să depășească cuantumul sprijinului respectiv
  înmulțit cu 1,5
  . Resursele transferate din FEDR sau din FSE+ nu trebuie să depășească în niciun caz 20 % din suma totală alocată din FEDR și, respectiv, FSE+ statului membru în cauză. (...) |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Cuantumul resurselor disponibile pentru FTJ în cadrul obiectivului „Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”, în conformitate cu articolul [3] din Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ], este completat cu resurse din FEDR, FSE+ sau o combinație a acestora, din categoria regiunilor în care este situat teritoriul în cauză. Totalul resurselor FEDR și FSE+ transferate către FTJ trebuie să fie de cel puțin
  o dată și
  jumătate
  mai mare decât
  cuantumul sprijinului din partea FTJ, dar nu trebuie să depășească
  de trei ori
  cuantumul sprijinului respectiv. Resursele transferate din FEDR sau din FSE+ nu trebuie să depășească în niciun caz 20 % din suma totală alocată din FEDR și, respectiv, FSE+ statului membru în cauză. (...)

o dată și

mai mare decât

de trei ori

Cuantumul resurselor disponibile pentru FTJ în cadrul obiectivului „Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”, în conformitate cu articolul [3] din Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ], este completat cu resurse din FEDR, FSE+ sau o combinație a acestora, din categoria regiunilor în care este situat teritoriul în cauză
  , printr-un transfer voluntar
  . Totalul resurselor FEDR și FSE+ transferate către FTJ trebuie să fie de cel puțin jumătate
  din
  cuantumul sprijinului din partea FTJ, dar nu trebuie să depășească cuantumul sprijinului respectiv
  înmulțit cu 1,5
  . Resursele transferate din FEDR sau din FSE+ nu trebuie să depășească în niciun caz 20 % din suma totală alocată din FEDR și, respectiv, FSE+ statului membru în cauză. (...)

, printr-un transfer voluntar

din

înmulțit cu 1,5

Expunere de motive

Expunere de motive

Statelor membre ar trebui să li se acorde o mai mare flexibilitate în ceea ce privește stabilirea sumelor care urmează să fie transferate din FEDR și FSE+ către FTJ. Acest lucru ar limita eventualele dezangajări în cazul unei capacități de absorbție scăzute în teritoriile cele mai afectate de tranziție.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 59 alineatul (3a) (nou)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Operațiunile sprijinite de FTJ în conformitate cu Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ] rambursează sprijinul din FTJ în cazul în care, în termen de zece ani de la plata finală către statul membru care a beneficiat de sprijin, se deschide o nouă mină de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori o zonă de extracție a turbei, sau se redeschide o mină de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori o zonă de extracție a turbei dezafectată temporar pe teritoriul în care s-a utilizat sprijinul din FTJ. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3a)
     
  Operațiunile sprijinite de FTJ în conformitate cu Regulamentul (UE) [Regulamentul FTJ] rambursează sprijinul din FTJ în cazul în care, în termen de zece ani de la plata finală către statul membru care a beneficiat de sprijin, se deschide o nouă mină de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori o zonă de extracție a turbei, sau se redeschide o mină de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori o zonă de extracție a turbei dezafectată temporar pe teritoriul în care s-a utilizat sprijinul din FTJ.

Expunere de motive

Expunere de motive

Obiectivul finanțării este de a sprijini regiunile în perioada tranziției către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, ceea ce exclude deschiderea de noi mine și/sau zone de extracție a turbei și redeschiderea celor dezafectate temporar.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută înființarea Fondului pentru o tranziție justă, care va fi un instrument-cheie în sprijinirea regiunilor celor mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

1.

salută înființarea Fondului pentru o tranziție justă, care va fi un instrument-cheie în sprijinirea regiunilor celor mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică;

| 2. | salută faptul că propunerea privind Fondul pentru o tranziție justă a preluat recomandări esențiale ale CoR menționate în avizul său privind transformarea socioeconomică a regiunilor carbonifere din Europa (1); |
| --- | --- |

2.

salută faptul că propunerea privind Fondul pentru o tranziție justă a preluat recomandări esențiale ale CoR menționate în avizul său privind transformarea socioeconomică a regiunilor carbonifere din Europa (1

| 3. | salută faptul că fondul va oferi sprijin tuturor statelor membre, dar va fi în continuare direcționat doar către regiunile cele mai afectate. În plus, pentru concentrarea adecvată și eficacitatea fondului, precum și pentru stabilirea pragului minim al ajutorului, este necesar să se ia în considerare doar populația din regiunile afectate; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că fondul va oferi sprijin tuturor statelor membre, dar va fi în continuare direcționat doar către regiunile cele mai afectate. În plus, pentru concentrarea adecvată și eficacitatea fondului, precum și pentru stabilirea pragului minim al ajutorului, este necesar să se ia în considerare doar populația din regiunile afectate;

| 4. | salută propunerea privind alocarea unor credite în valoare de 11 270 459 000 EUR (în prețuri curente) pentru Fondul pentru o tranziție justă din cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, precum și a unei sume suplimentare de 32 803 000 EUR (în prețuri curente) din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, ca un stimulent puternic pentru realizarea obiectivului Fondului pentru o tranziție justă; constată cu îngrijorare că cifrele exprimate în prețuri curente ar putea duce la un nivel mai scăzut de transparență și de comparabilitate a alocărilor între rubricile CFM; solicită Consiliului să includă această sumă sub formă de credite suplimentare reale în negocierile privind cadrul financiar multianual 2021-2027; |
| --- | --- |

4.

salută propunerea privind alocarea unor credite în valoare de 11 270 459 000 EUR (în prețuri curente) pentru Fondul pentru o tranziție justă din cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, precum și a unei sume suplimentare de 32 803 000 EUR (în prețuri curente) din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, ca un stimulent puternic pentru realizarea obiectivului Fondului pentru o tranziție justă; constată cu îngrijorare că cifrele exprimate în prețuri curente ar putea duce la un nivel mai scăzut de transparență și de comparabilitate a alocărilor între rubricile CFM; solicită Consiliului să includă această sumă sub formă de credite suplimentare reale în negocierile privind cadrul financiar multianual 2021-2027;

| 5. | observă cu îngrijorare că resursele suplimentare furnizate prin Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, care vor duce la angajamente suplimentare în perioada 2021-2024, vor exercita o presiune extremă asupra autorităților de management și asupra beneficiarilor finali în ceea ce privește pregătirea, punerea în aplicare și cheltuirea a aproape 75 % din suma totală alocată în primii patru ani ai noii perioade de programare; |
| --- | --- |

5.

observă cu îngrijorare că resursele suplimentare furnizate prin Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, care vor duce la angajamente suplimentare în perioada 2021-2024, vor exercita o presiune extremă asupra autorităților de management și asupra beneficiarilor finali în ceea ce privește pregătirea, punerea în aplicare și cheltuirea a aproape 75 % din suma totală alocată în primii patru ani ai noii perioade de programare;

| 6. | salută inițiativa Comisiei Europene de a sprijini tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, sensibilă la schimbările climatice și durabilă din punct de vedere ecologic până în 2050, prin intermediul unor măsuri țintite, precum și de a sprijini în mod special regiunile cele mai afectate de tranziția către neutralitate climatică, din resurse suplimentare; subliniază faptul că aceste fonduri suplimentare nu trebuie în niciun caz deduse din bugetul aferent politicii de coeziune; subliniază că asigurarea unui buget consistent destinat politicii de coeziune trebuie să rămână principala prioritate, în vederea sprijinirii acțiunilor climatice la nivel teritorial; |
| --- | --- |

6.

salută inițiativa Comisiei Europene de a sprijini tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, sensibilă la schimbările climatice și durabilă din punct de vedere ecologic până în 2050, prin intermediul unor măsuri țintite, precum și de a sprijini în mod special regiunile cele mai afectate de tranziția către neutralitate climatică, din resurse suplimentare; subliniază faptul că aceste fonduri suplimentare nu trebuie în niciun caz deduse din bugetul aferent politicii de coeziune; subliniază că asigurarea unui buget consistent destinat politicii de coeziune trebuie să rămână principala prioritate, în vederea sprijinirii acțiunilor climatice la nivel teritorial;

| 7. | solicită Comisiei Europene să introducă noul Fond pentru o tranziție justă la rubrica 2 („Coeziune și valori”) din CFM 2021-2027, în loc de rubrica 3 („Resurse naturale și mediu”), și își reiterează dezacordul cu reducerile preconizate pentru politica de coeziune; reamintește apelul CoR ca orice cofinanțare națională a fondurilor ESI să fie exclusă din calculele privind Pactul de stabilitate și de creștere; același lucru ar trebui să se aplice și în cazul FTJ; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei Europene să introducă noul Fond pentru o tranziție justă la rubrica 2 („Coeziune și valori”) din CFM 2021-2027, în loc de rubrica 3 („Resurse naturale și mediu”), și își reiterează dezacordul cu reducerile preconizate pentru politica de coeziune; reamintește apelul CoR ca orice cofinanțare națională a fondurilor ESI să fie exclusă din calculele privind Pactul de stabilitate și de creștere; același lucru ar trebui să se aplice și în cazul FTJ;

| 8. | subliniază dificultățile specifice cu care se confruntă regiunile care depind în mare măsură de combustibilii fosili, cu sisteme energetice izolate, cum sunt regiunile ultraperiferice; accentuează faptul că dezvoltarea mixului energetic, în interacțiune cu domenii precum teritoriul, apa, deșeurile și energia, reprezintă un element esențial pentru o strategie energetică vizând realizarea unei economii neutre din punctul de vedere al carbonului; |
| --- | --- |

8.

subliniază dificultățile specifice cu care se confruntă regiunile care depind în mare măsură de combustibilii fosili, cu sisteme energetice izolate, cum sunt regiunile ultraperiferice; accentuează faptul că dezvoltarea mixului energetic, în interacțiune cu domenii precum teritoriul, apa, deșeurile și energia, reprezintă un element esențial pentru o strategie energetică vizând realizarea unei economii neutre din punctul de vedere al carbonului;

| 9. | ia act de estimarea ajustată a Comisiei Europene, potrivit căreia cei trei piloni ai Mecanismului pentru o tranziție justă vor duce la o investiție de 150 miliarde EUR până în 2030. Cu toate acestea, CoR își exprimă îngrijorarea cu privire la rata de multiplicare preconizată și la fezabilitatea investițiilor private pentru unele dintre proiectele posibile; |
| --- | --- |

9.

ia act de estimarea ajustată a Comisiei Europene, potrivit căreia cei trei piloni ai Mecanismului pentru o tranziție justă vor duce la o investiție de 150 miliarde EUR până în 2030. Cu toate acestea, CoR își exprimă îngrijorarea cu privire la rata de multiplicare preconizată și la fezabilitatea investițiilor private pentru unele dintre proiectele posibile;

| 10. | solicită să nu se acorde sprijin din partea Fondului pentru o tranziție justă sau a Mecanismului pentru o tranziție justă investițiilor în regiunile NUTS-3 în care a fost autorizată deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar; |
| --- | --- |

10.

solicită să nu se acorde sprijin din partea Fondului pentru o tranziție justă sau a Mecanismului pentru o tranziție justă investițiilor în regiunile NUTS-3 în care a fost autorizată deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar;

| 11. | salută faptul că plata împrumuturilor din sectorul public ar urma să fie limitată la proiectele care au un impact măsurabil în ceea ce privește abordarea provocărilor sociale, economice sau de mediu în urma tranziției către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că plata împrumuturilor din sectorul public ar urma să fie limitată la proiectele care au un impact măsurabil în ceea ce privește abordarea provocărilor sociale, economice sau de mediu în urma tranziției către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei;

| 12. | subliniază că autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să finanțeze proiecte în procesul de realizare a unei economii neutre din punct de vedere climatic, care nu generează un flux suficient de venituri proprii și care nu beneficiază de sprijin în cadrul altor programe ale Uniunii; salută, în acest context, propunerea de regulament privind facilitatea de împrumut pentru sectorul public în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă, care sprijină nevoile de investiții ale entităților din sectorul public ca urmare a provocărilor legate de tranziție, descrise în planurile pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

12.

subliniază că autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să finanțeze proiecte în procesul de realizare a unei economii neutre din punct de vedere climatic, care nu generează un flux suficient de venituri proprii și care nu beneficiază de sprijin în cadrul altor programe ale Uniunii; salută, în acest context, propunerea de regulament privind facilitatea de împrumut pentru sectorul public în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă, care sprijină nevoile de investiții ale entităților din sectorul public ca urmare a provocărilor legate de tranziție, descrise în planurile pentru o tranziție justă;

| 13. | observă caracterul divers al experiențelor și utilizării mecanismelor financiare ale BEI la nivelul autorităților locale și regionale din UE; prin urmare, pentru a asigura succesul pilonului 3 al Mecanismului pentru o tranziție justă, invită Comisia Europeană să se asigure că statele membre respective oferă suficientă asistență practică și tehnică autorităților locale și regionale care doresc să utilizeze respectivele mecanisme financiare ale BEI; |
| --- | --- |

13.

observă caracterul divers al experiențelor și utilizării mecanismelor financiare ale BEI la nivelul autorităților locale și regionale din UE; prin urmare, pentru a asigura succesul pilonului 3 al Mecanismului pentru o tranziție justă, invită Comisia Europeană să se asigure că statele membre respective oferă suficientă asistență practică și tehnică autorităților locale și regionale care doresc să utilizeze respectivele mecanisme financiare ale BEI;

| 14. | ia act de alinierea domeniului de aplicare al sprijinului acordat din Fondul pentru o tranziție justă cu cel al FEDR și al FSE+, întrucât majoritatea activităților sprijinite prin Fondul pentru o tranziție justă pot fi finanțate, de asemenea, în contextul obiectivelor vizate de FEDR și FSE+; |
| --- | --- |

14.

ia act de alinierea domeniului de aplicare al sprijinului acordat din Fondul pentru o tranziție justă cu cel al FEDR și al FSE+, întrucât majoritatea activităților sprijinite prin Fondul pentru o tranziție justă pot fi finanțate, de asemenea, în contextul obiectivelor vizate de FEDR și FSE+;

| 15. | este preocupat de întârzierea pe care FTJ ar putea să o cauzeze în punerea în aplicare a principalelor programe ale politicii de coeziune; este, de asemenea, preocupat de complexitatea și birocrația pe care gestionarea acestui nou fond le-ar putea crea pentru gestionarea principalelor programe ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

15.

este preocupat de întârzierea pe care FTJ ar putea să o cauzeze în punerea în aplicare a principalelor programe ale politicii de coeziune; este, de asemenea, preocupat de complexitatea și birocrația pe care gestionarea acestui nou fond le-ar putea crea pentru gestionarea principalelor programe ale politicii de coeziune;

| 16. | consideră regretabil faptul că propunerea Comisiei urmărește să stabilească programe de nivel NUTS 3 în loc de NUTS 2, care reprezintă nivelul la care sunt puse în aplicare principalele programe ale politicii de coeziune. Această propunere contravine noțiunii de zone funcționale, zone care nu sunt neapărat identice cu zonele administrative NUTS 3. CoR subliniază că ar trebui solicitat un singur plan teritorial corespunzător nivelului NUTS 2; |
| --- | --- |

16.

consideră regretabil faptul că propunerea Comisiei urmărește să stabilească programe de nivel NUTS 3 în loc de NUTS 2, care reprezintă nivelul la care sunt puse în aplicare principalele programe ale politicii de coeziune. Această propunere contravine noțiunii de zone funcționale, zone care nu sunt neapărat identice cu zonele administrative NUTS 3. CoR subliniază că ar trebui solicitat un singur plan teritorial corespunzător nivelului NUTS 2;

| 17. | solicită extinderea domeniului de aplicare a sprijinului din Fondul pentru o tranziție justă, astfel încât, de comun acord cu Comisia Europeană și cu statele membre, autoritățile locale și regionale să poată include proiecte eligibile suplimentare în planurile lor teritoriale pentru o tranziție justă. Solicită, în plus, să se ia în considerare șomajul, în special cel în rândul tinerilor, ca indicator semnificativ pentru distribuirea resurselor alocate fondului; |
| --- | --- |

17.

solicită extinderea domeniului de aplicare a sprijinului din Fondul pentru o tranziție justă, astfel încât, de comun acord cu Comisia Europeană și cu statele membre, autoritățile locale și regionale să poată include proiecte eligibile suplimentare în planurile lor teritoriale pentru o tranziție justă. Solicită, în plus, să se ia în considerare șomajul, în special cel în rândul tinerilor, ca indicator semnificativ pentru distribuirea resurselor alocate fondului;

| 18. | solicită ca părțile interesate de la nivel local și regional să fie implicate îndeaproape în pregătirea planurilor teritoriale pentru o tranziție justă, având în vedere că gestionarea FTJ va fi partajată, iar resursele FEDR și FSE+ sunt strâns legate de sprijinul din FTJ; |
| --- | --- |

18.

solicită ca părțile interesate de la nivel local și regional să fie implicate îndeaproape în pregătirea planurilor teritoriale pentru o tranziție justă, având în vedere că gestionarea FTJ va fi partajată, iar resursele FEDR și FSE+ sunt strâns legate de sprijinul din FTJ;

| 19. | solicită Comisiei să ofere mai multe orientări cu privire la modul în care intenționează să ofere asistență autorităților de management și regiunilor în procesul de elaborare a planurilor lor teritoriale pentru o tranziție justă, având în vedere că propunerea de regulament privind FTJ, inclusiv anexele la aceasta, poate face încă obiectul unor modificări substanțiale. CoR avertizează cu privire la întârzierile suplimentare în pregătirea acestor programe, în cazul în care sprijinul din FTJ devine o condiție pentru sprijinul acordat de FEDR și de FSE+, având în vedere obligația de aprobare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să ofere mai multe orientări cu privire la modul în care intenționează să ofere asistență autorităților de management și regiunilor în procesul de elaborare a planurilor lor teritoriale pentru o tranziție justă, având în vedere că propunerea de regulament privind FTJ, inclusiv anexele la aceasta, poate face încă obiectul unor modificări substanțiale. CoR avertizează cu privire la întârzierile suplimentare în pregătirea acestor programe, în cazul în care sprijinul din FTJ devine o condiție pentru sprijinul acordat de FEDR și de FSE+, având în vedere obligația de aprobare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă;

| 20. | subliniază că teritoriile afectate nu ar trebui să fie obligate să furnizeze în planurile lor teritoriale pentru o tranziție justă liste exhaustive ale întreprinderilor și/sau a operațiunilor potențiale cărora le pot acorda sprijin, deoarece acest lucru ar putea cauza întârzieri în adoptarea planurilor și ar putea genera sarcini administrative inutile pentru autoritățile de management. În acest sens, CoR subliniază că din propunerea Comisiei pentru noul RDC a fost omisă o procedură separată pentru adoptarea proiectelor majore și că o astfel de listă a beneficiarilor și/sau a operațiunilor ar putea contrazice acest demers; |
| --- | --- |

20.

subliniază că teritoriile afectate nu ar trebui să fie obligate să furnizeze în planurile lor teritoriale pentru o tranziție justă liste exhaustive ale întreprinderilor și/sau a operațiunilor potențiale cărora le pot acorda sprijin, deoarece acest lucru ar putea cauza întârzieri în adoptarea planurilor și ar putea genera sarcini administrative inutile pentru autoritățile de management. În acest sens, CoR subliniază că din propunerea Comisiei pentru noul RDC a fost omisă o procedură separată pentru adoptarea proiectelor majore și că o astfel de listă a beneficiarilor și/sau a operațiunilor ar putea contrazice acest demers;

| 21. | solicită ca transferurile către FTJ să fie plafonate la 20 % din alocările inițiale prevăzute din FEDR și FSE+ pentru programul operațional respectiv. CoR propune să se acorde autorităților de management mai multă flexibilitate, prin efectuarea de transferuri în mod voluntar, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din proiectul de regulament, cu o sumă maximă de până la 1,5 ori mai mare decât valoarea sprijinului din FTJ și numai cu acordul autorităților locale și regionale relevante; |
| --- | --- |

21.

solicită ca transferurile către FTJ să fie plafonate la 20 % din alocările inițiale prevăzute din FEDR și FSE+ pentru programul operațional respectiv. CoR propune să se acorde autorităților de management mai multă flexibilitate, prin efectuarea de transferuri în mod voluntar, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din proiectul de regulament, cu o sumă maximă de până la 1,5 ori mai mare decât valoarea sprijinului din FTJ și numai cu acordul autorităților locale și regionale relevante;

| 22. | subliniază importanța evitării sarcinilor administrative inutile, prevăzându-se clar o evaluare ex-ante a impactului schemei de programare și monitorizare a FTJ; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța evitării sarcinilor administrative inutile, prevăzându-se clar o evaluare ex-ante a impactului schemei de programare și monitorizare a FTJ;

| 23. | observă că prioritățile de investiții ale FTJ vor fi stabilite în rapoartele de țară respective, care fac parte din procesul semestrului european; subliniază că regiunile nu sunt încă în mod oficial implicate în acest proces și consideră că trebuie alocat un rol mai important autorităților locale și regionale în îndeplinirea obiectivelor FTJ; |
| --- | --- |

23.

observă că prioritățile de investiții ale FTJ vor fi stabilite în rapoartele de țară respective, care fac parte din procesul semestrului european; subliniază că regiunile nu sunt încă în mod oficial implicate în acest proces și consideră că trebuie alocat un rol mai important autorităților locale și regionale în îndeplinirea obiectivelor FTJ;

| 24. | salută faptul că regulamentul definește elemente specifice care trebuie incluse în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. CoR solicită autorității legislative să adauge la aceste elemente un angajament clar față de obiectivele Acordului de la Paris, de obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și de obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că regulamentul definește elemente specifice care trebuie incluse în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. CoR solicită autorității legislative să adauge la aceste elemente un angajament clar față de obiectivele Acordului de la Paris, de obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050 și de obiectivele de reducere a emisiilor până în 2030;

| 25. | subliniază faptul că Platforma pentru regiunile carbonifere în tranziție a fost creată inițial ca o platformă concentrată pe regiunile miniere unde încă se desfășoară activități de extracție a cărbunelui, fiind planificat ca domeniul de aplicare al acestei inițiative să fie extins, într-o a doua etapă, la toate regiunile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. CoR subliniază că regiunile care se confruntă cu tranziția vor trebui să abordeze obstacole similare și că noua platformă ar trebui, prin urmare, să ofere servicii de consiliere, precum și asistență autorităților de management și beneficiarilor la conceperea proiectelor și la punerea lor în aplicare pe teren și să servească, de asemenea, schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că Platforma pentru regiunile carbonifere în tranziție a fost creată inițial ca o platformă concentrată pe regiunile miniere unde încă se desfășoară activități de extracție a cărbunelui, fiind planificat ca domeniul de aplicare al acestei inițiative să fie extins, într-o a doua etapă, la toate regiunile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. CoR subliniază că regiunile care se confruntă cu tranziția vor trebui să abordeze obstacole similare și că noua platformă ar trebui, prin urmare, să ofere servicii de consiliere, precum și asistență autorităților de management și beneficiarilor la conceperea proiectelor și la punerea lor în aplicare pe teren și să servească, de asemenea, schimbului de bune practici;

| 26. | salută, în acest sens, crearea unei Platforme pentru o tranziție justă, care ar trebui să se bazeze pe experiențele pozitive ale regiunilor cu emisii ridicate de dioxid de carbon și ale altor regiuni care au reușit să treacă de la combustibili fosili la surse de energie curată. CoR subliniază că această platformă ar trebui să se asigure că toate serviciile relevante ale Comisiei și Banca Europeană de Investiții cooperează strâns, pentru a aborda transformările structurale din regiunile afectate. CoR se angajează să se implice îndeaproape în funcționarea Platformei pentru o tranziție justă, în special prin organizarea, în cooperare cu Comisia Europeană, a unui Forum anual al regiunilor aflate în tranziție justă; |
| --- | --- |

26.

salută, în acest sens, crearea unei Platforme pentru o tranziție justă, care ar trebui să se bazeze pe experiențele pozitive ale regiunilor cu emisii ridicate de dioxid de carbon și ale altor regiuni care au reușit să treacă de la combustibili fosili la surse de energie curată. CoR subliniază că această platformă ar trebui să se asigure că toate serviciile relevante ale Comisiei și Banca Europeană de Investiții cooperează strâns, pentru a aborda transformările structurale din regiunile afectate. CoR se angajează să se implice îndeaproape în funcționarea Platformei pentru o tranziție justă, în special prin organizarea, în cooperare cu Comisia Europeană, a unui Forum anual al regiunilor aflate în tranziție justă;

| 27. | subliniază că dispozițiile UE privind ajutorul de stat trebuie să permită o anumită flexibilitate în cazul în care regiunile eligibile aflate în tranziție doresc să atragă investiții private. CoR își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a lua în considerare, la elaborarea noilor orientări, problemele legate de schimbările structurale din regiunile afectate și de a se asigura că aceste regiuni dispun de suficientă flexibilitate pentru a putea să își pună în aplicare proiectele într-un mod viabil din punct de vedere social și economic; |
| --- | --- |

27.

subliniază că dispozițiile UE privind ajutorul de stat trebuie să permită o anumită flexibilitate în cazul în care regiunile eligibile aflate în tranziție doresc să atragă investiții private. CoR își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a lua în considerare, la elaborarea noilor orientări, problemele legate de schimbările structurale din regiunile afectate și de a se asigura că aceste regiuni dispun de suficientă flexibilitate pentru a putea să își pună în aplicare proiectele într-un mod viabil din punct de vedere social și economic;

| 28. | subliniază că sprijinul prin intermediul Fondului pentru o tranziție justă pentru investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile nu ar trebui să se limiteze la acele domenii care sunt eligibile pentru ajutoare de stat în temeiul articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE conform normelor existente privind ajutoarele de stat. Legea privind ajutoarele de stat ar trebui, în schimb, să permită tuturor domeniilor care beneficiază de Fondul pentru o tranziție justă să contracareze în mod eficient, dintr-un stadiu timpuriu, amenințarea reprezentată de pierderile de locuri de muncă. Acest lucru ar trebui asigurat, de asemenea, prin adaptarea în consecință a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare; |
| --- | --- |

28.

subliniază că sprijinul prin intermediul Fondului pentru o tranziție justă pentru investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile nu ar trebui să se limiteze la acele domenii care sunt eligibile pentru ajutoare de stat în temeiul articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE conform normelor existente privind ajutoarele de stat. Legea privind ajutoarele de stat ar trebui, în schimb, să permită tuturor domeniilor care beneficiază de Fondul pentru o tranziție justă să contracareze în mod eficient, dintr-un stadiu timpuriu, amenințarea reprezentată de pierderile de locuri de muncă. Acest lucru ar trebui asigurat, de asemenea, prin adaptarea în consecință a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare;

| 29. | subliniază că zonele cele mai afectate de tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei ar trebui să aibă posibilitatea de a contracara în mod activ transformările structurale aferente, cât mai devreme posibil. Prin urmare, Comitetul European al Regiunilor susține că viitoarele ajustări ale legislației privind ajutoarele de stat, de exemplu prin intermediul unei noi orientări a Comisiei Europene în temeiul articolul 107 alineatul (3) litera (b) sau (c) din TFUE, ar trebui să garanteze că ajutorul este acordat indiferent de statutul zonei asistate conform normelor existente; |
| --- | --- |

29.

subliniază că zonele cele mai afectate de tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei ar trebui să aibă posibilitatea de a contracara în mod activ transformările structurale aferente, cât mai devreme posibil. Prin urmare, Comitetul European al Regiunilor susține că viitoarele ajustări ale legislației privind ajutoarele de stat, de exemplu prin intermediul unei noi orientări a Comisiei Europene în temeiul articolul 107 alineatul (3) litera (b) sau (c) din TFUE, ar trebui să garanteze că ajutorul este acordat indiferent de statutul zonei asistate conform normelor existente;

| 30. | recunoaște rolul strategiilor de specializare inteligentă, văzute ca unul dintre principalele instrumente de realizare a noului FTJ; |
| --- | --- |

30.

recunoaște rolul strategiilor de specializare inteligentă, văzute ca unul dintre principalele instrumente de realizare a noului FTJ;

| 31. | subliniază că Comitetul European al Regiunilor a lansat un chestionar pentru a analiza modificările necesare la nivelul reglementărilor privind ajutoarele de stat în contextul schimbărilor structurale din regiunile carbonifere ale Europei (2); atrage atenția supra faptului că concluziile au evidențiat necesitatea ca procesul de tranziție să fie susținut prin ajutoare de stat, pentru atragerea unor întreprinderi care ar putea compensa pierderile de locuri de muncă și pierderile în ceea ce privește crearea de valoare economică, precum și necesitatea ca normele privind ajutoarele de stat să permită o mai mare flexibilitate, în special în ceea ce privește investițiile în infrastructura energetică, eficiența energetică, investițiile legate de energie și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

31.

subliniază că Comitetul European al Regiunilor a lansat un chestionar pentru a analiza modificările necesare la nivelul reglementărilor privind ajutoarele de stat în contextul schimbărilor structurale din regiunile carbonifere ale Europei (2

| 32. | salută faptul că propunerea legislativă se bazează pe articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, axat pe coeziune, și consideră că ea prezintă o valoare adăugată europeană evidentă și respectă principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

32.

salută faptul că propunerea legislativă se bazează pe articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, axat pe coeziune, și consideră că ea prezintă o valoare adăugată europeană evidentă și respectă principiile subsidiarității și proporționalității.

Bruxelles, 2 iulie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Avizul Comitetului European al Regiunilor – Transformarea socioeconomică a regiunilor carbonifere din Europa (JO C 39, 5.2.2020, p. 58).

1

(2)  https://cor.europa.eu/ro/news/Pages/report-coal.aspx

2

---