# Europos Sąjungos C 309/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 309 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. rugsėjo 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 309

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. rugsėjo 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 309/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9899 – KKR / Koos Holding Cooperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais / Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9674 – Vodafone Italia / TIM / INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 309/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9899 – KKR / Koos Holding Cooperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais / Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9674 – Vodafone Italia / TIM / INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 309/04 | 2020 m. rugsėjo 17 d. Euro kursas | 4 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2020/C 309/05 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį, Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo nustatymas (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka, Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  ) | 6 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 309/04

2020 m. rugsėjo 17 d. Euro kursas

4

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2020/C 309/05

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį, Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo nustatymas (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka, Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  )

1

6

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 309/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9951 – PSPIB / Tishman Speyer / Espace Lumière), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 7 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 309/08 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 9 |
| 2020/C 309/09 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 13 |
| 2020/C 309/10 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 17 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 309/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9951 – PSPIB / Tishman Speyer / Espace Lumière), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

7

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 309/08

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

9

2020/C 309/09

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

13

2020/C 309/10

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9899 – KKR / Koos Holding Cooperatief)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/01)

2020 m. rugpjūčio 20 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9899. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9899. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais / Certain assets of Parmalat)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/02)

2020 m. rugsėjo 14 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9925. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9925. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/3

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9674 – Vodafone Italia / TIM / INWIT JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/03)

2020 m. kovo 6 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu kartu su 6 straipsnio 2 dalimi. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9674. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9674. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/4

---

Euro kursas (1)

2020 m. rugsėjo 17 d.

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1797 |
| JPY | Japonijos jena | 123,38 |
| DKK | Danijos krona | 7,4396 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,91530 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4080 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0742 |
| ISK | Islandijos krona | 162,20 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,7238 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,747 |
| HUF | Vengrijos forintas | 361,16 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4579 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8600 |
| TRY | Turkijos lira | 8,9037 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6152 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5567 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,1428 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7533 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6039 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 383,16 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 19,2673 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9861 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5418 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 501,07 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8822 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,167 |
| RUB | Rusijos rublis | 88,6075 |
| THB | Tailando batas | 36,801 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,2117 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,8461 |
| INR | Indijos rupija | 86,8610 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1797

JPY

Japonijos jena

123,38

DKK

Danijos krona

7,4396

GBP

Svaras sterlingas

0,91530

SEK

Švedijos krona

10,4080

CHF

Šveicarijos frankas

1,0742

ISK

Islandijos krona

162,20

NOK

Norvegijos krona

10,7238

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,747

HUF

Vengrijos forintas

361,16

PLN

Lenkijos zlotas

4,4579

RON

Rumunijos lėja

4,8600

TRY

Turkijos lira

8,9037

AUD

Australijos doleris

1,6152

CAD

Kanados doleris

1,5567

HKD

Honkongo doleris

9,1428

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7533

SGD

Singapūro doleris

1,6039

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 383,16

ZAR

Pietų Afrikos randas

19,2673

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9861

HRK

Kroatijos kuna

7,5418

IDR

Indonezijos rupija

17 501,07

MYR

Malaizijos ringitas

4,8822

PHP

Filipinų pesas

57,167

RUB

Rusijos rublis

88,6075

THB

Tailando batas

36,801

BRL

Brazilijos realas

6,2117

MXN

Meksikos pesas

24,8461

INR

Indijos rupija

86,8610

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/5

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo nustatymas

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/05)

| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė  (1) |
| --- | --- |
| Maršrutai | Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas
  Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas
  Niuki oro uostas – Stanstedo oro uostas
  Niuki oro uostas – Lutono oro uostas
  Niuki oro uostas – Londono Sičio oro uostas
  Niuki oro uostas – Sautendo oro uostas |
| Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena | 2021 m. kovo 27 d. |
| Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė  (1)

Maršrutai

Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas

Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas

Niuki oro uostas – Stanstedo oro uostas

Niuki oro uostas – Lutono oro uostas

Niuki oro uostas – Londono Sičio oro uostas

Niuki oro uostas – Sautendo oro uostas

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena

2021 m. kovo 27 d.

Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL L 29, 2020 1 31, p. 7) (Susitarimas dėl išstojimo), pereinamuoju laikotarpiu Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 ir jis turi tokią pačią teisinę galią kaip ir Sąjungoje bei jos valstybėse narėse.

---

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/6

---

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/06)

| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė  (1) |
| --- | --- |
| Maršrutai | Niuki oro uostas–Hitrou oro uostas
  Niuki oro uostas–Gatviko oro uostas
  Niuki oro uostas–Stanstedo oro uostas
  Niuki oro uostas–Lutono oro uostas
  Niuki oro uostas–Londono Sičio oro uostas
  Niuki oro uostas–Sautendo oro uostas |
| Sutarties galiojimo trukmė | 2 metai su galimybe pratęsti laikotarpį dar dvejiems metams.
  2021 m. kovo mėn. – 2023 m. kovo mėn. |
| Pasiūlymų teikimo terminas | 2020 m. lapkričio 30 d. |
| Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus, susijusius su viešuoju konkursu ir su viešąja paslauga susijusiais įsipareigojimais | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė  (1)

Maršrutai

Niuki oro uostas–Hitrou oro uostas

Niuki oro uostas–Gatviko oro uostas

Niuki oro uostas–Stanstedo oro uostas

Niuki oro uostas–Lutono oro uostas

Niuki oro uostas–Londono Sičio oro uostas

Niuki oro uostas–Sautendo oro uostas

Sutarties galiojimo trukmė

2 metai su galimybe pratęsti laikotarpį dar dvejiems metams.

2021 m. kovo mėn. – 2023 m. kovo mėn.

Pasiūlymų teikimo terminas

2020 m. lapkričio 30 d.

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus, susijusius su viešuoju konkursu ir su viešąja paslauga susijusiais įsipareigojimais

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  Pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL L 29, 2020 1 31, p. 7) (Susitarimas dėl išstojimo), pereinamuoju laikotarpiu Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 ir jis turi tokią pačią teisinę galią kaip ir Sąjungoje bei jos valstybėse narėse.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/7

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9951 – PSPIB / Tishman Speyer / Espace Lumière)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 309/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C.“ (toliau – „Tishman Speyer“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C.“ (toliau – „Tishman Speyer“, JAV),

| — | „Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSPIB, Kanada), |
| --- | --- |

—

„Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSPIB, Kanada),

| — | „SCI Espace Lumière“ (toliau – tikslinė įmonė, Prancūzija). |
| --- | --- |

—

„SCI Espace Lumière“ (toliau – tikslinė įmonė, Prancūzija).

Įmonės „Tishman Speyer“ ir PSPIB įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos tikslinės įmonės kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Tishman Speyer“: valdo jai priklausantį komercinį ir gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą Jungtinėse Amerikos Valstijose, Europoje, Lotynų Amerikoje ir Azijoje ir vykdo jo plėtrą, eksploatavimą, taip pat užsiima susijusių fondu valdymu, |
| --- | --- |

—

„Tishman Speyer“: valdo jai priklausantį komercinį ir gyvenamosios paskirties nekilnojamąjį turtą Jungtinėse Amerikos Valstijose, Europoje, Lotynų Amerikoje ir Azijoje ir vykdo jo plėtrą, eksploatavimą, taip pat užsiima susijusių fondu valdymu,

| — | PSPIB: diversifikuoto pasaulinio portfelio, įskaitant akcijas ir obligacijas, valdymas ir grynųjų įmokų į jo valdomus pensijų fondus investavimas investuojant į privatų akcinį kapitalą, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą, gamtos išteklius ir privačiojo sektoriaus skolą, |
| --- | --- |

—

PSPIB: diversifikuoto pasaulinio portfelio, įskaitant akcijas ir obligacijas, valdymas ir grynųjų įmokų į jo valdomus pensijų fondus investavimas investuojant į privatų akcinį kapitalą, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą, gamtos išteklius ir privačiojo sektoriaus skolą,

| — | tikslinė įmonė: komercinės paskirties nekilnojamojo turto „Espace Lumière“, esančio Paryžiuje, Prancūzijoje, savininkė. |
| --- | --- |

—

tikslinė įmonė: komercinės paskirties nekilnojamojo turto „Espace Lumière“, esančio Paryžiuje, Prancūzijoje, savininkė.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9951 – PSPIB / Tishman Speyer / Espace Lumiere

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/9

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 309/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„DALMATINSKA PEČENICA“

ES Nr. PGI-HR-02456 – 2019 4 10

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

„Dalmatinska pečenica“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Dalmatinska pečenica“ yra ilgai negendantis vytintos mėsos produktas be kaulo, pagamintas iš apipjaustyto kiaulės ilgiausiojo nugaros raumens. Jis sūdomas arba sūdomas sūryme, šaltai rūkomas, džiovinamas ir brandinamas tik šio dokumento 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

Produktas „Dalmatinska pečenica“ gaminamas iš atšaldyto arba užšaldyto kiaulės ilgiausiojo nugaros raumens (longissimus thoracis et lumborum), kuris gaunamas atskiriant nugarinės ir nugaros dalį nuo kiaulės skerdenos pusės.

Paruoštas teikti rinkai produktas „Dalmatinska pečenica“ turi pasižymėti šiomis savybėmis:

išorės požymiai: produktas yra cilindro formos, jo paviršiuose nėra įpjovimų ar kitų pažeidimų; išorės paviršius yra nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos, su šviesiai geltonos arba šviesiai rudos spalvos riebalinio audinio dėmėmis, atsirandančiomis dėl rūkymo, arba be jų;

skerspjūvis: produktas yra tvirtos, elastingos konsistencijos ir kompaktiškos sudėties; skerspjūvis yra vienodos raudonos spalvos, kuri gali būti nuo tamsiai raudonos iki tamsiai rudos spalvos kraštuose su baltos, šviesiai geltonos arba šviesiai rudos spalvos riebalinio audinio dėmėmis, atsirandančiomis dėl rūkymo, arba be jų; produktą lengva pjaustyti;

skonis ir kvapas: produktas yra šiek tiek sūroko skonio, švelnus, sultingas ir tirpsta burnoje; jis turi ilgai negendantiems vytintos kiaulienos gaminiams būdingą išskirtinį aromatą ir švelnų dūmų kvapą;

būdingos cheminės savybės: NaCl kiekis turi būti ne didesnis kaip 7,5 proc., vandens kiekis ne didesnis kaip 55 proc., o vandens aktyvumas (aw) ne didesnis kaip 0,93.

Mažiausias gatavo produkto svoris – 1,3 kg. Produktas „Dalmatinska pečenica“ gali būti teikiamas rinkai visas, gabalais arba pjaustytas griežinėliais.

„Dalmatinska pečenica“ – tai ilgai negendantis vytintos mėsos produktas, paprastai valgomas prieš tai termiškai neapdorotas. Visa produkto „Dalmatinska pečenica“ apdorojimo procedūra, nuo sūdymo ir (arba) sūdymo sūryme etapo pradžios iki brandinimo etapo pabaigos, turi trukti mažiausiai 45 dienas.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos procesas susideda iš šių etapų: sūdymo arba sūdymo sūryme, šaltojo rūkymo, džiovinimo ir brandinimo; visi šie veiksmai turi būti atlikti 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Rinkai teikiamas visas arba gabalais ar griežinėliais į bet kokio tipo pakuotes sufasuotas produktas turi būti pažymėtas pavadinimu „Dalmatinska pečenica“, kuris turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas bei turi aiškiau išsiskirti raidžių dydžiu, šriftu ir spalva (tipografija), palyginti su bet kuriuo kitu užrašu, įskaitant gamybos partijos (serijos) numerį ir gamintojo pavadinimą. Tokie būdvardžiai kaip „tikras“, „tradicinis“, „rankų darbo“, „tipiškas“, „vietinis“, „naminis“ ir kt. arba terminai, nurodantys gamybos vietovės toponimiją, neturi būti pateikti šalia pavadinimo „Dalmatinska pečenica“.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos vietovė apima šių apskričių, miestų ir savivaldybių administracines teritorijas:

| — | Likos–Senio apskritis: Novaljos miesto teritorija; |
| --- | --- |

—

Likos–Senio apskritis: Novaljos miesto teritorija;

| — | Zadaro apskritis: šių miestų teritorijos: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag, Zadar. Šių savivaldybių teritorijos: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi, Zemunik Donji; |
| --- | --- |

—

Zadaro apskritis: šių miestų teritorijos: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag, Zadar. Šių savivaldybių teritorijos: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi, Zemunik Donji;

| — | visa Dubrovniko–Neretvos, Splito–Dalmatijos ir Šibeniko–Knino apskričių teritorija. |
| --- | --- |

—

visa Dubrovniko–Neretvos, Splito–Dalmatijos ir Šibeniko–Knino apskričių teritorija.

5.   Ryšys su geografine vietove

Produkto „Dalmatinska pečenica“ ir jo geografinės vietovės ryšys grindžiamas produkto reputacija ir kokybe, kurias lemia tradicinė vietos gamintojų praktinė patirtis ir įgūdžiai bei gamtiniai vietovės veiksniai.

Produktas „Dalmatinska pečenica“ pasižymi specifinėmis juslinėmis savybėmis. Produktas yra šiek tiek sūroko skonio, švelnus, sultingas ir tirpsta burnoje, taip pat turi fermentuotos kiaulienos gaminiams būdingą aromatą ir švelnų dūmų kvapą. Būdingą cilindro formą, spalvą bei švelnų dūmų aromatą produktas „Dalmatinska pečenica“ įgyja dėl jo apdorojimo proceso ir specifinio rūkymo metodo. Šiek tiek sūroką, švelnų produkto skonį, sultingumą ir tirpimo burnoje pojūtį bei kvapą ir aromatą lemia specifinė vietos gamintojų praktinė patirtis ir įgūdžiai bei specifinės Dalmatijos klimato sąlygos.

Gamtiniai veiksniai

Produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos geografinę vietovę sudaro visa Dalmatija, t. y. ilga centrinės ir pietinės Kroatijos pakrančių juosta, įskaitant salas (centrinė ir pietinė Adrijos jūros Kroatija). Ji užima apie 12 260 km2 plotą ir nuo žemyninės Kroatijos iš šiaurės vakarų pusės yra atskirta Velebito, Dinarų ir Kamešnicos kalnų grandinėmis. Dalmatijos topografija daugiausia pasižymi būdingomis karstinio kraštovaizdžio ypatybėmis.

Didžiojoje Dalmatijos dalyje vyrauja Viduržemio jūros klimatas – šiltos, sausos vasaros ir švelnios, drėgnos žiemos. Viena iš svarbiausių Dalmatijos klimato ypatybių yra dažni vėjai, besikeičiantys visame regione. Spalio–balandžio mėn. Dalmatijoje besikeičiantys vėjai yra Boros, dažniausiai sausas, šaltas šiaurės rytų vėjas, ir Siroko (arba Jugo) – dažniausiai drėgnas, šiltas pietryčių vėjas. Vidutinė temperatūra šalčiausią mėnesį, sausį, yra 3–9 °C, o šilčiausią mėnesį, liepą, 22–26 °C. Nors jūra yra nuolatinis vandens garų šaltinis, dėl aukštos oro temperatūros ir dažno vėjo Dalmatijoje santykinis oro drėgnis yra mažiausias visoje Kroatijoje – metinis vidurkis yra nuo 65 iki 75 proc. Dėl švelnaus klimato ir malonios temperatūros geografinė vietovė Dalmatija pasižymi palankiomis sąlygomis produktui „Dalmatinska pečenica“ džiovinti ir brandinti.

Žmogiškieji veiksniai

Įgūdžiai išlaikyti ilgai negendančią mėsą ją sūdant ir džiovinant visoje Dalmatijoje buvo išplitę dar tada, kai ją valdė senovės romėnai. Šis gebėjimas buvo perduodamas ateities kartoms ir laikui bėgant buvo tobulinamas. Dėl palankių Dalmatijos klimato sąlygų ir dėl to, kad niekada nestigdavo jūros druskos, buvo sukurta apdorojimo procedūra, vėliau tapusi tradicine Dalmatijos praktika.

Tradicinė vietos gamintojų praktinė patirtis ir įgūdžiai yra svarbūs visuose produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos etapuose. Rinkdamiesi kokybišką kiaulės ilgiausiąjį nugaros raumenį, gamintojai užtikrina, kad jis būtų daugiau ar mažiau cilindro formos ir kompaktiškas, be didelių įpjovimų ar nelygumų ar be jokių paviršiaus spalvos pokyčių. Jų įgūdžiai, reikalingi sūdymo / sūdymo sūryme etapuose ir kai reikia nustatyti, kokį druskos / sūrymo kiekį naudoti, yra ilgametės patirties rezultatas, užtikrinantis, kad subrandintas produktas „Dalmatinska pečenica“ nebūtų per sūrus ir jo druskos kiekis būtų pakankamas produktui apsaugoti nuo gedimo.

Didelę įtaką produkto „Dalmatinska pečenica“ džiovinimui turėjo geografinės vietovės klimato sąlygos. Kitas ypatingas vietinių gyventojų gebėjimas, susijęs su produkto „Dalmatinska pečenica“ džiovinimu, buvo rūkymas (malkų pasirinkimas, rūkymo būdas ir trukmė); pučiant sausam ir šaltam Boros vėjui jie išnešdavo produktą „Dalmatinska pečenica“ iš džiovinimo kamerų ar virtuvių į gryną orą. Veikiama antioksidantų rūkyta mėsa išsilaikydavo ilgiau, todėl produktas „Dalmatinska pečenica“ įgaudavo švelnų dūmų aromatą.

Nors išlaikyti produktą padedantis dūmų poveikis šių dienų gamyboje nebėra toks pat svarbus, produktas „Dalmatinska pečenica“ vis dar rūkomas naudojant „šaltus dūmus“, susidarančius smilkstant lapuočių medienai, – tai procesas, vadinamas pirolize, t. y lėtas medienos ir (arba) pjuvenų deginimas žemoje temperatūroje išsiskiriant dūmams, bet be liepsnos. Šaltajam rūkymui naudojama lapuočių, tokių kaip skroblas, akmeninis ąžuolas ar pūkuotasis ąžuolas, mediena Dalmatijoje tradiciškai buvo naudojama malkoms.

Džiovinimo etapui pasibaigus gamintojas iš produkto išvaizdos, spalvos ir konsistencijos gali tiksliai pasakyti, kada yra tinkamas laikas paskutiniam etapui – produkto „Dalmatinska pečenica“ brandinimui.

Dėl unikalių ir išskirtinių produkto „Dalmatinska pečenica“ savybių jis tapo mokslinių tyrimų objektu. Pagrindinis produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos metodo skirtumas, palyginti su panašiais produktais (tokiais kaip „Istarski žlomprt“), yra privalomas rūkymo procesas pradiniame džiovinimo etape (Marina Krvavica ir kt., 2016 m., „Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima“, žurnalas „Meso“, Nr. 5), kuris suteikia produktui „Dalmatinska pečenica“ būdingą spalvą ir švelnų dūmų aromatą.

Moksliniame produkto „Dalmatinska pečenica“ lakiųjų aromatinių junginių tyrime nustatyta, kad didelė dalis šių junginių susidaro iš dūmų, ypač aromatinių metoksifenolių grupės fenoliai, įskaitant didelį gvajakolio ir 4-metilgvajakolio kiekį, kurie, mokslininkų nuomone, daugiausia ir suteikia dūmų aromatą. Be to, antioksidacines ir antimikrobines dūmų savybes lemia metoksifenoliai, todėl jie yra pageidaujamos aromatą suteikiančios sudedamosios dalys. Minėto leidinio autoriai taip pat pabrėžia, kad rūkymo būdas ir dūmų temperatūra turi didelę įtaką ne tik lakiųjų aromatinių junginių sudėčiai, bet ir produkto „Dalmatinska pečenica“ spalvai. Taip yra todėl, kad vykstant medienos pirolizei žemoje temperatūroje susidaro alifatinės karboksirūgštys ir karbonilai, kurie suteikia rūkytam produktui „Dalmatinska pečenica“ būdingą spalvą (Marina Krvavica ir kt., 2018 m, „Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja“, žurnalas „Meso“, Nr. 5).

Produktas „Dalmatinska pečenica“ visų pirma atpažįstamas dėl švelnaus dūmų aromato. Ypatingas dėmesys čia skiriamas gamintojų praktinei patirčiai ir įgūdžiams parinkti tinkamas medienos rūšis ir nustatyti tinkamą rūkymo laiką bei trukmę, kurie daugiausia priklauso nuo oro sąlygų ir žaliavų savybių. Švelnų dūmų aromatą produktas gali įgauti tik tada, kai yra vidutiniškai šaltai rūkomas naudojant lapuočių medieną; pernelyg stiprus rūkymas neigiamai paveiktų ne tik aromatą, bet ir produkto spalvą, konsistenciją bei švelnumą. Gamintojų kompetencija taip pat svarbi, kai reikia palaikyti palankias mikroklimato sąlygas (temperatūrą, drėgmę ir oro srautą) gamybinėse patalpose, kuriose turi būti užtikrintas optimalus džiovinimo ir brandinimo greitis, bei tinkamą produkto audinyje vykstančių biocheminių procesų intensyvumą, kad produktas įgytų specifinių juslinių savybių. Gamintojų praktinė patirtis ir tradiciniai gamybos įgūdžiai suteikė produktui „Dalmatinska pečenica“ specifinių savybių, kurios padėjo jam įgyti reputaciją.

Pavadinimo „Dalmatinska pečenica“ paminėjimai rašytiniuose šaltiniuose siekia net XX a. pradžią, kai liaudies švietėjas Don Frano Ivaniševićius savo knygoje „Poljica – narodni život i običaji 1903-1906“ aprašė, kaip vietiniai Dalmatijos regiono gamintojai gamino produktą „Dalmatinska pečenica“ naudodamiesi praktine patirtimi ir įgūdžiais, kuriuos jie įgijo per daugelį metų apdorodami šį produktą. Frano Ivaniševićius taip pat teigia, kad: „<...> kiaulienos nugarinė (kroatų kalba „pečenica“), kuri yra kiaulienos šonkaulių dalis, žinoma nustatytoje geografinėje vietovėje kaip „zarebrica“ arba „zarebrnik“, nuo seno buvo labai vertinamas produktas, paprastai parduodamas arba pasiliekamas kaip dovana; kai kurie ją išpjaudavo, kad galėtų parduoti arba padovanoti draugui“. Tai rodo, kad tais laikais produktas „Dalmatinska pečenica“ buvo gaminamas daugumoje ūkių, tačiau pagaminamas kiekis buvo nepakankamas, kad juo būtų galima masiškai prekiauti už gamybos vietovės ribų (F. Ivanišević, 1903–1906 m., „Poljica – narodni život i običaji“, Zagrebas; perspausdinta Društvo Poljičana leidinyje „Sveti Jure“ – Preko, 2006 m.).

Pavadinimas „Dalmatinska pečenica“ taip pat randamas įvairiuose kulinarijos veikaluose, tokiuose kaip Dikos Marjanović-Radicos „Dalmatinska kuhinja“ (1939 m.), kuriame aprašomas jo gamybos būdas (D. Marjanović-Radica, „Dalmatinska kuhinja“, 1939 m.).

Pavadinimo „Dalmatinska pečenica“ reputaciją ir jo ryšį su geografine vietove taip pat patvirtina apklausos rezultatai. Paklausti, kodėl nusprendė pirkti produktą „Dalmatinska pečenica“, 85,29 proc. respondentų teigė, kad „Dalmatinska pečenica“ skiriasi nuo panašių produktų savo kokybe (skoniu, aromatu, kvapu, švelnumu). Didžioji dalis respondentų pasirinko pirkti produktą, nes tai – tradicinis produktas iš geografinės vietovės Dalmatijos. Dauguma apklaustųjų produktą „Dalmatinska pečenica“ vartoja ilgiau nei 10 metų, o daugiau nei 50 proc. teigė, kad jį pirko visada, – šie duomenys rodo giliai įsišaknijusias gamybos ir produkto vartojimo tradicijas (M. Ćaćić, 2017 m., apklausa „Dalmatijos vartotojų nuomonė apie vietinius tradicinius vytintos mėsos produktus“).

Tai, kad produktas „Dalmatinska pečenica“ ir jo gamybos būdas vis dar minimi specializuotuose mėsos gaminiams skirtuose žurnaluose, liudija apie iki šių dienų išsaugotą jo reputaciją (Marina Krvavica ir kt., 2016 m., „Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima“, žurnalas „Meso“, Nr. 5).

Produkto „Dalmatinska pečenica“ reputaciją taip pat įrodo daugybė kulinarijos renginių, kuriuose pristatomi tradiciniai vytintos mėsos produktai, tarp jų ir „Dalmatinska pečenica“. 2015 m. Zagrebe, viešbutyje „Esplanade“ vykusiame kulinariniame renginyje buvo ragaujami ir vertinami vytintos mėsos produktai, o „Dalmatinska pečenica“ pelnė pirmuosius tris apdovanojimus kiaulienos nugarinės kategorijoje. Savaitraštyje „Nedjeljna Slobodna Dalmacija“ buvo išspausdintas žurnalisto M. Šilovićiaus straipsnis „Dalmatija triumfuoja – turime geriausią pršut, panceta ir pečenica“ (M. Šilović, 2015 m., „Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu“, savaitraštis „Nedjeljna Slobodna Dalmacija“, 2015 m.).

Produktas „Dalmatinska pečenica“ taip pat tapo atpažįstamu delikatesu ir yra patiekiamas daugelyje restoranų bei viešojo maitinimo įstaigų.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/13

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 309/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„DALMATINSKA PANCETA“

ES Nr. PGI-HR-02455 – 2019 4 9

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Vardas (-ai)

„Dalmatinska panceta“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Dalmatinska panceta“ yra ilgai negendantis stačiakampio formos vytintos mėsos produktas, pagamintas iš kiaulienos šoninės su raumenų sluoksneliais su oda, su šonkaulio kremzle arba be jos, bet be šonkaulio kaulų, apdorojamas sūdant arba sūdant sūryme, šaltai rūkant, džiovinant ir brandinant tik šio dokumento 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

Produktas „Dalmatinska panceta“ gaminamas iš atšaldytos šviežios arba užšaldytos kiaulienos šoninės su raumenų sluoksneliais. Produktui „Dalmatinska panceta“ gaminti naudojama kiaulienos šoninė su raumenų sluoksneliais gaunama iš kiaulės krūtinės ir pilvo.

Paruoštas teikti rinkai produktas „Dalmatinska panceta“ turi pasižymėti šiomis savybėmis:

| — | išorės požymiai: produktas yra daugiau ar mažiau stačiakampio formos, su aiškiai matomomis šonkaulių žymėmis arba be jų; produkto kraštai ir paviršius yra tvarkingi, be jokių įpjovimų ir kitokių pažeidimų; oda yra stangri, be jokių pastebimų raukšlių; produkto išorės paviršius yra nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos, |
| --- | --- |

—

išorės požymiai: produktas yra daugiau ar mažiau stačiakampio formos, su aiškiai matomomis šonkaulių žymėmis arba be jų; produkto kraštai ir paviršius yra tvarkingi, be jokių įpjovimų ir kitokių pažeidimų; oda yra stangri, be jokių pastebimų raukšlių; produkto išorės paviršius yra nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos,

| — | skerspjūvis: produktas yra tvirtos, elastingos konsistencijos ir kompaktiškos struktūros; skerspjūvyje gali būti aiškiai matomas raudonas raumuo, einantis per riebalinį audinį, kuris yra nuo baltos iki rausvos spalvos, bet dėl rūkymo gali tapti šviesiai gelsvas išilgai kraštų; produktą lengva pjaustyti, |
| --- | --- |

—

skerspjūvis: produktas yra tvirtos, elastingos konsistencijos ir kompaktiškos struktūros; skerspjūvyje gali būti aiškiai matomas raudonas raumuo, einantis per riebalinį audinį, kuris yra nuo baltos iki rausvos spalvos, bet dėl rūkymo gali tapti šviesiai gelsvas išilgai kraštų; produktą lengva pjaustyti,

| — | skonis ir kvapas: produktas yra šiek tiek sūroko skonio, švelnus, sultingas ir tirpsta burnoje; jis turi ilgai negendantiems vytintos kiaulienos gaminiams būdingą išskirtinį aromatą ir švelnų dūmų kvapą, |
| --- | --- |

—

skonis ir kvapas: produktas yra šiek tiek sūroko skonio, švelnus, sultingas ir tirpsta burnoje; jis turi ilgai negendantiems vytintos kiaulienos gaminiams būdingą išskirtinį aromatą ir švelnų dūmų kvapą,

| — | būdingos cheminės savybės: NaCl kiekis turi būti ne didesnis kaip 7,5 proc., vandens kiekis ne didesnis kaip 55 proc., o vandens aktyvumas (aw) ne didesnis kaip 0,93. |
| --- | --- |

—

būdingos cheminės savybės: NaCl kiekis turi būti ne didesnis kaip 7,5 proc., vandens kiekis ne didesnis kaip 55 proc., o vandens aktyvumas (aw) ne didesnis kaip 0,93.

Mažiausias gatavo produkto svoris – 1,3 kg. Produktas „Dalmatinska panceta“ gali būti pateikiamas rinkai visas, supjaustytas gabalais arba griežinėliais.

Produktas „Dalmatinska panceta“ – tai ilgai negendantis vytintos mėsos produktas, paprastai valgomas prieš tai termiškai neapdorotas. Visa produkto „Dalmatinska panceta“ apdorojimo procedūra, nuo sūdymo / sūdymo sūryme etapo pradžios iki brandinimo etapo pabaigos, turi trukti mažiausiai 65 dienas.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas produkto „Dalmatinska panceta“ gamybos procesas susideda iš šių etapų: sūdymo arba sūdymo sūryme, šaltojo rūkymo, džiovinimo ir brandinimo; visi šie veiksmai turi būti atlikti 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Rinkai teikiamas visas arba gabalais ar griežinėliais į bet kokio tipo pakuotes sufasuotas produktas turi būti pažymėtas pavadinimu „Dalmatinska panceta“, kuris turi būti aiškiai įskaitomas ir neištrinamas bei turi aiškiau išsiskirti raidžių dydžiu, šriftu ir spalva (tipografija), palyginti su bet kuriuo kitu užrašu, įskaitant gamybos partijos (serijos) numerį ir gamintojo pavadinimą. Tokie būdvardžiai kaip „tikras“, „tradicinis“, „rankų darbo“, „tipiškas“, „vietinis“, „naminis“ ir kt., arba terminai, nurodantys gamybos vietovės toponimiją, neturi būti pateikti šalia pavadinimo „Dalmatinska pečenica“.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė produkto „Dalmatinska pečenica“ gamybos vietovė apima šių apskričių, miestų ir savivaldybių administracines teritorijas:

| — | Likos–Senio apskritis: Novaljos miesto teritorija. |
| --- | --- |

—

Likos–Senio apskritis: Novaljos miesto teritorija.

| — | Zadaro apskritis: šių miestų teritorijos: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag, Zadar. Šių savivaldybių teritorijos: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi, Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadaro apskritis: šių miestų teritorijos: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag, Zadar. Šių savivaldybių teritorijos: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi, Zemunik Donji.

Visos Dubrovniko–Neretvos, Splito–Dalmatijos ir Šibeniko–Knino apskričių teritorijos.

5.   Ryšys su geografine vietove

Produkto „Dalmatinska panceta“ ir jo geografinės vietovės ryšys grindžiamas produkto reputacija ir kokybe, kurias lemia tradicinė vietos gamintojų praktinė patirtis ir įgūdžiai bei gamtiniai vietovės veiksniai. Produktas „Dalmatinska pečenica“ pasižymi specifinėmis juslinėmis savybėmis. Produktas yra šiek tiek sūroko skonio, švelnus, sultingas ir tirpsta burnoje, taip pat turi fermentuotos kiaulienos gaminiams būdingą aromatą ir švelnų dūmų kvapą. Produkto skerspjūvis yra kompaktiškos struktūros, aiškiai matomas raudonas raumuo, einantis per baltai rausvą arba kraštuose šviesiai gelsvą riebalinį audinį. Šias juslinės savybės lemia specifinis metodas, naudojamas produktui „Dalmatinska pečenica“ gaminti esant konkrečioms Dalmatijos klimato sąlygoms.

Gamtiniai veiksniai

Produkto „Dalmatinska panceta“ gamybos geografinę vietovę sudaro visa Dalmatija, t. y. ilga centrinės ir pietinės Kroatijos pakrančių juosta, įskaitant salas (centrinė ir pietinė Adrijos jūros Kroatija). Ji užima apie 12 260 km2 plotą ir nuo žemyninės Kroatijos iš šiaurės vakarų pusės yra atskirta Velebito, Dinarų ir Kamešnicos kalnų grandinėmis. Dalmatijos reljefas daugiausia pasižymi būdingomis karstinio kraštovaizdžio ypatybėmis.

Didžiojoje Dalmatijos dalyje vyrauja Viduržemio jūros klimatas – šiltos, sausos vasaros ir švelnios, drėgnos žiemos. Viena iš svarbiausių Dalmatijos klimato ypatybių yra dažni vėjai, besikeičiantys visame regione. Spalio–balandžio mėn. Dalmatijoje besikeičiantys vėjai yra Boros, dažniausiai sausas, šaltas šiaurės rytų vėjas, ir Siroko (arba Jugo) – dažniausiai drėgnas, šiltas pietryčių vėjas. Vidutinė temperatūra šalčiausią mėnesį, sausį, yra 3–9 °C, o šilčiausią mėnesį, liepą, 22–26 °C. Nors jūra yra nuolatinis vandens garų šaltinis, dėl aukštos oro temperatūros ir dažno vėjo Dalmatijoje santykinis oro drėgnis yra mažiausias visoje Kroatijoje – metinis vidurkis yra nuo 65 iki 75 proc. Dėl švelnaus klimato ir malonios temperatūros geografinė vietovė Dalmatija pasižymi palankiomis sąlygomis produktui „Dalmatinska panceta“ džiovinti ir brandinti.

Žmogiškieji veiksniai

Įgūdžiai išlaikyti ilgai negendančią mėsą ją sūdant ir džiovinant visoje Dalmatijoje buvo išplitę dar tada, kai ją valdė senovės romėnai. Šis gebėjimas buvo perduodamas ateities kartoms ir laikui bėgant buvo tobulinamas. Dėl palankių Dalmatijos klimato sąlygų ir dėl to, kad niekada nestigdavo jūros druskos, buvo sukurta apdorojimo procedūra, vėliau tapusi tradicine Dalmatijos praktika.

Tradicinė vietos gamintojų praktinė patirtis ir įgūdžiai yra svarbūs visuose produkto „Dalmatinska panceta“ gamybos etapuose. Rinkdamiesi kokybiškas kiaulienos šoninės su raumenų sluoksneliais išpjovas gamintojai užtikrina, kad jos būtų daugiau ar mažiau stačiakampio formos ir kompaktiškos, be didesnių pažeidimų, išskyrus aiškiai matomus įdubimus, kuriuose buvo šonkaulių kaulai, ir be jokių paviršiaus spalvos pokyčių. Jų įgūdžiai, reikalingi sūdymo / sūdymo sūryme etapuose ir kai reikia nustatyti, kokį druskos / sūrymo kiekį naudoti, yra ilgametės patirties rezultatas, užtikrinantis, kad subrandintas produktas „Dalmatinska panceta“ nebūtų per sūrus ir jo druskos kiekis būtų pakankamas produktui apsaugoti nuo gedimo.

Kitas ypatingas vietinių gyventojų gebėjimas yra dūmų naudojimas (malkų pasirinkimas, rūkymo būdas ir trukmė), taip suteikiant produktui „Dalmatinska pečenica“ jo švelnų dūmų kvapą. Didelę įtaką produkto „Dalmatinska panceta“ džiovinimui turėjo geografinės vietovės klimato sąlygos. Visais laikais dauguma Dalmatijos ūkininkų džiovindavo mėsą savo reikmėms arba siekdami ją parduoti. Kadangi produktas „Dalmatinska panceta“ paprastai būdavo džiovinamas šalia židinio (virtuvėse arba specialiose džiovinimo kamerose), gamintojai džiovinimo etapo metu pastebėjo, kad naudojant dūmus lietingų, drėgnų orų sąlygomis sumažėja aplinkos drėgmė. Laikui bėgant jie suprato, kad rūkyta mėsa ne taip greitai genda, t. y. kad rūkymas turi išsaugomąjį poveikį. Pučiant drėgnam Siroko vėjui gamintojai džiovindavo produktą „Dalmatinska panceta“ dūmais, o esant sausam ir šaltam Boros vėjui džiovinti skirtą produktą išimdavo iš specialių džiovinimo kamerų ar virtuvių ir palikdavo džiūti ore arba leisdavo orui cirkuliuoti per džiovinimo zonas.

Nors išlaikyti produktą padedantis dūmų poveikis šių dienų gamyboje nebėra toks pat svarbus, produktas „Dalmatinska panceta“ vis dar yra šaltai rūkomas, kad įgautų švelnų dūmų aromatą. Šiais laikais rūkymas vyksta naudojant „šaltus dūmus“, susidarančius smilkstant lapuočių medienai, – tai procesas, vadinamas pirolize, t. y. medienos ir (arba) pjuvenų deginimas išsiskiriant dūmams, bet be liepsnos. Šaltajam rūkymui naudojamos lapuočių medienos rūšys Dalmatijoje tradiciškai buvo naudojamos malkoms.

Džiovinimo etapui pasibaigus gamintojas iš produkto išvaizdos, spalvos ir konsistencijos gali tiksliai pasakyti, kada yra tinkamas laikas paskutiniam etapui – produkto „Dalmatinska pečenica“ brandinimui. Produktas „Dalmatinska panceta“ tradiciškai brandinamas rūsiuose („konobe“), kuriuose palaikomas stabilus mikroklimatas. Juose brandinamas produktas laikomas tol, kol jį bus galima valgyti ar parduoti.

1995 m. leidinyje „Prerada mesa i mlijeka“ Đuro Rosegas palygino produkto „Dalmatinska panceta“ gamybos būdus su panašių žemės ūkio produktų iš kitų geografinių vietovių būdais. Jis padarė išvadą, kad produktas „Dalmatinska panceta“ labiausiai išsiskiria iš visų kitų produktų dėl jam būdingo šaltojo rūkymo proceso: Istrijos ir Likos regionuose „panceta“ nerūkoma, o Slavonijoje – rūkoma, tačiau ilgesnį laiką ir esant aukštesnei temperatūrai. Būtent šis išskirtinis procesas suteikia produktui „Dalmatinska panceta“ specifinį dūmų aromatą ir rudą paviršiaus spalvą (Đ. Roseg, 1995 m., „Prerada mesa i mlijeka“, Zagrebas). Savo mokslinėje publikacijoje M. Krvavica ištyrė produkto „Dalmatinska panceta“ lakiuosius aromatinius junginius ir nustatė, kad lėto lapuočių medienos deginimo, t. y. pirolizės, metu žemoje temperatūroje išsiskiria karboksirūgštys ir karbonilai, kurie rūkytam produktui „Dalmatinska panceta“ suteikia būdingą spalvą, o deginant aukštoje temperatūroje susidaro fenoliai ir fenolio junginiai, kurie yra neatsiejama specifinio produkto „Dalmatinska panceta“ dūminio kvapo ir aromato dalis (Krvavica ir kt., 2017 m., „Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima“, žurnalas „Meso“, Nr. 5). Be to, produkto „Dalmatinska panceta“ lakiųjų junginių tyrimai parodė, kad jo aromatą didele dalimi lemia dėl šaltojo rūkymo išsiskiriantys fenoliai, ypač metoksifenoliai, kurie pasižymi stipriu antioksidaciniu ir antimikrobiniu poveikiu (Krvavica ir kt., 2017 m., „Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima“, žurnalas „Meso“, Nr. 5).

Produktas „Dalmatinska panceta“ visų pirma atpažįstamas dėl švelnaus dūmų aromato. Ypatingas dėmesys čia skiriamas gamintojų praktinei patirčiai ir įgūdžiams parinkti tinkamas medienos rūšis ir nustatyti patį tinkamiausią rūkymo laiką bei trukmę, kurie daugiausia priklauso nuo oro sąlygų ir žaliavų savybių. Švelnų dūmų aromatą produktas gali įgauti tik tada, kai yra vidutiniškai šaltai rūkomas naudojant lapuočių medieną; pernelyg stiprus rūkymas neigiamai paveiktų ne tik aromatą, bet ir produkto spalvą, konsistenciją bei švelnumą. Gamintojų kompetencija taip pat svarbi, kai reikia palaikyti palankias mikroklimato sąlygas (temperatūrą, drėgmę ir oro srautą) gamybinėse patalpose, kuriose turi būti užtikrintas optimalus džiovinimo ir brandinimo greitis, bei tinkamą produkto audinyje vykstančių biocheminių procesų intensyvumą, kad produktas įgytų specifinių juslinių savybių.

Produkto „Dalmatinska panceta“ reputacija minima žurnalo „Privreda Dalmacije“ straipsnyje, kuriame teigiama, kad organizuota gamyba Dalmatijos žemės ūkio kooperatyvuose prasidėjo dar XX a. šeštame dešimtmetyje (A. Šitin, straipsnis žurnale „Privreda Dalmacije“, 1987 m.).

Kad tradicinis produkto „Dalmatinska panceta“ gamybos būdas Dalmatijos regione nebūtų užmirštas, jis įtrauktas į kulinarinę knygą „Vodič kroz hrvatske gastro ikone“. Knygos autoriai siekė knygoje atskleisti Kroatijos kulinarijos gaminių įvairovę, apibūdindami juos kaip kraštą garsinančius produktus, o tai aiškiai rodo produkto „Dalmatinska panceta“ reputaciją jo kilmės regione („Vodič hrvatske gastro ikone“, 2007 m.). Pavadinimą „Dalmatinska panceta“ taip pat galima rasti įvairiuose kulinarijos veikaluose – ten pateikiama receptų, kaip jį paruošti (D. Marjanović-Radica, „Dalmatinska kuhinja“, 1939 m.).

Produkto „Dalmatinska panceta“ reputaciją taip pat įrodo organizuojami degustacijos renginiai, kurie vis dar vyksta ir šiandien, – tai liudija straipsniai spaudoje (Meri Šilović, straipsnis spaudoje, savaitraštis „Nedjeljna Slobodna Dalmacija“, 2015 m.).

Produktas „Dalmatinska panceta“ buvo pristatytas renginyje „Dani dalmatinske pancete i vina“ (Dalmatijos „panceta“ ir vyno dienos), kur jį vertino ir apdovanojo speciali komisija (renginys „Dani dalmatinske pancete i vina“, Runovičas, 2018 m.).

Žurnale „Meso“ M. Mašić rašo, kad produktas „Dalmatinska panceta“ yra firminis nacionalinis produktas, atliekantis svarbų vaidmenį Dalmatijos gastronomijoje“, todėl galima teigti, kad produktas pripažįstamas firminiu Dalmatijos regiono produktu ir šiais laikais (žurnalas „Meso“, 2003 m.).

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 18.9.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/17

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 309/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„RUDARSKA GREBLICA“

ES Nr. PGI-HR-02383 – 2018 1 3

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Rudarska greblica“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

2.3 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Rudarska greblica“ yra produktas, pagamintas iš keptos, plonos rankomis iškočiotos tešlos ir šviežio karvės pieno sūrio įdaro. Į sūrį gali būti dedama smulkintų graikinių riešutų, špinatų, tankiųjų lapinių burokėlių, dilgėlių, porų, mėtų ir tarkuotų geltonų morkų.

Iškeptas produktas „Rudarska greblica“ supjaustomas ne didesniais kaip 2,5 cm aukščio stačiakampiais gabalėliais. Produktas „Rudarska greblica“ yra minkštas išorėje, turi sultingą kreminį įdarą ir tirpsta burnoje. Spalva: pluta yra nuo tamsiai geltonos iki aukso spalvos. Skonis: produktas sūraus skonio ir skleidžia karvės pieno sūrio aromatą.

Produktas „Rudarska greblica“ gali būti valgomas praėjus vos kelioms minutėms po kepimo.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Produktas „Rudarska greblica“ gaminamas iš šių sudedamųjų dalių: smulkiųjų kviečių miltų, saulėgrąžų aliejaus, kiaulienos riebalų, kiaušinių, sviesto, šviežio pieno, vandens, druskos, grietinės, šviežių mielių, cukraus, šviežio karvės pieno sūrio, smulkintų graikinių riešutų, špinatų, tankiųjų lapinių burokėlių, dilgėlių, porų, mėtų ir tarkuotų geltonų morkų.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi produkto „Rudarska greblica“ gamybos etapai, įskaitant tešlos paruošimą, formavimą ir gamybą, įdaro paruošimą ir produkto kepimą, turi vykti tik 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje, išskyrus atvejus, kai produktas pateikiamas rinkai užšaldytas, – tokiu atveju jis gali būti kepamas už nustatytos geografinės vietovės ribų.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Produktas „Rudarska greblica“ paprastai yra stačiakampio formos. Ši forma gaunama supjaustant iškeptą galutinį produktą ne didesniais kaip 2,5 cm aukščio gabalėliais. Iškeptas produktas pateikiamas rinkai kaip galutinis produktas. Jis taip pat gali būti laikomas užšaldytas kaip paruoštas kepti produktas.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

–

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Su produktu „Rudarska greblica“ siejama geografinė vietovė apima Rudės miestą ir aplinkinius kaimus: Samoboro Cerę, Braslovę, Kotarius, Mania Vasą, Podvrsos Bukovę ir Plešivicos Prekrižę.

5.   Ryšys su geografine vietove

Produkto „Rudarska greblica“ apsauga grindžiama jo reputacija, gamybos tradicijomis ir gamybos įgūdžiais.

Produkto „Rudarska greblica“ gamybos vietovė yra Samoboro kalvų slėnyje, garsėjančiame daugybe praeityje vario gausių kasyklų, kurios veikė jau XIII amžiuje.

Remiantis vietovės gyventojų pasakojimais, kalnakasių žmonos produktą „Rudarska greblica“ gamino jau pirmoje XVI amžiaus pusėje. Tuo metu dauguma kalnakasių šeimų gyveno skurdžiai, todėl „Rudarska greblica“ buvo kuklus kalnakasių maisto davinys, dažnai net pagrindinis jų patiekalas. Dėl didelio skurdo kalnakasių žmonos gamino produktą „Rudarska greblica“ tik iš paprastų sudedamųjų dalių (miltų, pieno, kiaušinių ir šviežio karvės pieno sūrio). Pasitelkdamos išradingumą ir meistriškumą jos sugebėjo sukurti unikalų produktą, kuris ilgainiui tapo siejamas su kasyba.

Pavadinimas „Rudarska greblica“ kilęs iš tradicinio įrankio, vadinamo „greblica“ (žarsteklis), kuris buvo naudojamas žarijoms maišyti kalnakasio namuose esančioje duonos kepimo krosnyje. Pyrago forma panaši į šio įrankio formą.

Nors gaminant produktą „Rudarska greblica“ svarbiausia yra ypatinga žmonių praktinė patirtis ir įgūdžiai, taip pat svarbu laikytis toliau išvardytų tradicinių produkto gamybos taisyklių.

„Rudarska greblica“ turi būti:

| — | pikantiškas, su karvės pieno sūrio įdaru, į kurį galima įdėti vienos iš šių sudedamųjų dalių: smulkintų graikinių riešutų, špinatų, tankiųjų lapinių burokėlių, mėtų, dilgėlių, porų arba tarkuotų geltonų morkų; |
| --- | --- |

—

pikantiškas, su karvės pieno sūrio įdaru, į kurį galima įdėti vienos iš šių sudedamųjų dalių: smulkintų graikinių riešutų, špinatų, tankiųjų lapinių burokėlių, mėtų, dilgėlių, porų arba tarkuotų geltonų morkų;

| — | produktui „Rudarska greblica“ gaminti naudojama tešla turi būti iškočiota rankomis ir labai plona; |
| --- | --- |

—

produktui „Rudarska greblica“ gaminti naudojama tešla turi būti iškočiota rankomis ir labai plona;

| — | tešlos kraštus reikia suspausti ir užlenkti į viršų, kad produktui kepant neišbėgtų įdaras; |
| --- | --- |

—

tešlos kraštus reikia suspausti ir užlenkti į viršų, kad produktui kepant neišbėgtų įdaras;

| — | žalios tešlos kraštai rankomis susukami taip, kad tešlos apatinė dalis uždengtų viršutinę dalį, o kraštai būtų užlenkti viršuje ir įspausti rankomis; |
| --- | --- |

—

žalios tešlos kraštai rankomis susukami taip, kad tešlos apatinė dalis uždengtų viršutinę dalį, o kraštai būtų užlenkti viršuje ir įspausti rankomis;

| — | prieš kepant reikia pradurti kelias skylutes viršutiniame tešlos sluoksnyje, kad pyragas neišsipūstų ir nesutrūktų; |
| --- | --- |

—

prieš kepant reikia pradurti kelias skylutes viršutiniame tešlos sluoksnyje, kad pyragas neišsipūstų ir nesutrūktų;

| — | iškepus viršutinis tešlos sluoksnis ištepamas sviestu arba margarinu. |
| --- | --- |

—

iškepus viršutinis tešlos sluoksnis ištepamas sviestu arba margarinu.

Nuo 1980 m. produktas „Rudarska greblica“ reklamuojamas ir eksponuojamas daugelyje nacionalinių kulinarinių mugių, kur jis ir išpopuliarėjo. Folkloro ansamblio „Oštrc“ iniciatyva nuo 1985 m. Rudės mieste pirmąjį liepos mėn. savaitgalį tradiciškai vyksta renginys Dani Rudarske greblice („Rudarska greblica“ (kalnakasių pyrago) dienos) (Samoborske novine (1985 m.), Dan Rudarske greblice). Pastaruosius kelerius metus rengiamas konkursas geriausiems produktams „Rudarska greblica“ atrinkti. Konkurse dalyvauja Rudėje gyvenančios moterys, kilusios iš senų kalnakasių šeimų. Jų rankų darbą vertina ekspertų komisija. Jauniausi lankytojai gali dalyvauti produkto „Rudarska greblica“ gamybos praktiniuose seminaruose.

Šiandien produkto „Rudarska greblica“ gamybos tradiciją puoselėja Rudėje gyvenančios moterys. Jos neleidžia pamiršti šios tradicijos perduodamos ją jaunajai kartai, visų pirma savo dukroms (Ekološko društvo Samobor (Ekologinė Samoboro draugija, 1992 m.), apdovanojimas Anai Nikl už „Rudarska greblica“). Vienas tradicinis paprotys, kurio ilgą laiką buvo laikomasi 4 punkte nurodytoje nustatytoje gamybos vietovėje ir kurio tebesilaikoma ir šiandien, yra priimti svečius ant stalo patiekiant produktą „Rudarska greblica“.

Dėl produkto „Rudarska greblica“, tapusio Rudės miesto ir aplinkinių kaimų „prekės ženklu“, mieste išaugo turizmas, todėl vėl atidaryta atkurta Sveta Barbaros kasykla ir muziejus. Šiame lauko muziejuje išsaugota dalis po Rudės miestu plytinčio požeminio pasaulio grožio. Muziejaus turistinėje medžiagoje galima rasti informacijos apie produktą „Rudarska greblica“. Muziejuje ištisus metus taip pat galima paragauti produkto „Rudarska greblica“.

„Rudarska greblica“ tapo ne tik nustatytos vietovės gyventojų pragyvenimo šaltiniu; jis taip pat priklauso regiono kultūros paveldui. Tai įrodo ir tai, kad „Rudarska greblica“ dažnai minimas Samoboro poetų kūriniuose (Cvetković, K. (2004), Ja rudarski trsek, „Matica hrvatska“).

2007 m. savo straipsnyje viename žymiausių Kroatijos kulinarinių žurnalų Iće & piće („Maistas ir gėrimai“) žurnalistė Božica Brkan mini produkto paruošimo įgūdžius ir jo ryšį su Rude (Brkan, B. (2007), Greblica – tenka gibanica rudarska („Greblica“ – nedidelis kalnakasių sūrio pyragaitis“, Iće & Piće).

Ypatingą produkto pavadinimo reputaciją ir jo ilgas gamybos tradicijas taip pat patvirtina tai, kad 2007 m. produktas „Rudarska greblica“ buvo įtrauktas į Kroatijos Respublikos saugomų nematerialiųjų kultūros vertybių sąrašą, kurį tvarko Kultūros ministerija (2007 m. Kultūros ministerijos sprendimas dėl nematerialiųjų kultūros vertybių).

Produkto „Rudarska greblica“ ir Rudės miesto ryšys taip pat minimas leidinyje Vodič kroz hrvatske gastro ikone („Kroatijos gastronomijos simbolių vadovas“, 2007 m.), kuriame „Rudarska greblica“ įvardijamas kaip vienas iš Kroatijos gastronomijos simbolių.

Kaip nurodyta žurnalo Dobra hrana („Geras maistas“) straipsnyje, „Rudarska greblica“ ypatingumas siejamas su produkto gamybos įgūdžiais ir tam pritaikoma praktine patirtimi („Jutarnji list“, Dobra hrana, 2012).

Priežastinis produkto „Rudarska greblica“ ir nustatytos geografinės vietovės ryšys grindžiamas produkto reputacija ir tradiciniu gamybos būdu, kuriame žmogiškasis veiksnys – žmonių įgūdžiai ir praktinė patirtis gaminant produktą – yra labai svarbus. Šios žinios perduodamos iš kartos į kartą, todėl šį produktą gamina didelė Rudės miesto gyventojų dalis.

Geografinė produkto „Rudarska greblica“ gamybos vietovė yra garsi žygių turizmo vietovė, kurioje gausu koplytėlių ir kalnų trobelių, lankomų alpinistų asociacijų narių ir turistų. Dėl šios priežasties kelionių vadovuose produktas „Rudarska greblica“ taip pat minimas kaip tradicinis regiono gaminys, kurį siūlo vietos šeimininkai ir kurio turi paragauti kiekvienas turistas ir lankytojas (informacinis biuletenis AMACIZ, 2013 m.). Dėl savo geografinės padėties dauguma Rudės ir aplinkinių vietovių gyventojų užsiima smulkiąja žemės ūkio produktų gamyba. Todėl regiono viešojo maitinimo paslaugų teikėjų gastronominiai pasiūlymai („Ledainė“ (2016), Slatka tvornica Medenko [„Medenko cukrainė ir ledainė“], kainoraštis) visų pirma grindžiami vietine produkcija (Randić, M. ir Ritting-Beljak, N. (2006), Svijet hrane u Hrvatskoj [„Maisto pasaulis Kroatijoje“]).

Pavadinimas „Rudarska greblica“ taip pat vartojamas kasdienėje geografinės vietovės kalboje (Obrt Parna pekara (2016), receptas).

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---