# Az Európai Unió C 323/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 323 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. október 1. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 323

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. október 1.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 323/01 | A bizottság közleménye — A Bizottság iránymutatása a jogellenes be- és átutazás, valamint a jogellenes tartózkodás elősegítésének meghatározásáról és megelőzéséről szóló uniós szabályok végrehajtásáról | 1 |
| 2020/C 323/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 323/01

A bizottság közleménye — A Bizottság iránymutatása a jogellenes be- és átutazás, valamint a jogellenes tartózkodás elősegítésének meghatározásáról és megelőzéséről szóló uniós szabályok végrehajtásáról

1

2020/C 323/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 323/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 30. | 8 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2020/C 323/04 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 9 |
| 2020/C 323/05 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 10 |
| 2020/C 323/06 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 11 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 323/03

Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 30.

8

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2020/C 323/04

Állami támogatás – Engedélyező határozat

9

2020/C 323/05

Állami támogatás – Engedélyező határozat

10

2020/C 323/06

Állami támogatás – Engedélyező határozat

11

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 323/07 | Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele | 12 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 323/07

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A Bizottság iránymutatása a jogellenes be- és átutazás, valamint a jogellenes tartózkodás elősegítésének meghatározásáról és megelőzéséről szóló uniós szabályok végrehajtásáról

(2020/C 323/01)

1.   Bevezetés

Az EU átfogó és multidiszciplináris szakpolitikai keretet dolgozott ki a migránscsempészet kezelésére, többek között az e bűnözői tevékenység elleni küzdelemre irányuló első uniós cselekvési terv (1) (2015-2020) kidolgozása és végrehajtása révén. A szakpolitikai keret alapvető célja, hogy ellehetetlenítse a migránsok életét veszélyeztető és társadalmaink biztonságát fenyegető bűnszervezetek üzleti modelljét, elkerülve ugyanakkor annak kockázatát, hogy bűnelkövetőkké tegye azokat, akik bajba jutott migránsoknak nyújtanak segítséget. Ez a célkitűzés továbbra is kulcsfontosságú politikai prioritás az EU számára.

Az „elősegítésről szóló csomag (2)” azt a jogi keretet jelenti, amelyet az EU 2002-ben fogadott el a területére történő jogellenes beutazás, átutazás vagy az ott tartózkodás elősegítése bűncselekményének, valamint a kapcsolódó büntetőjogi szankcióknak a meghatározása céljából.

Konkrétabban, a 2002/90/EK irányelv (– az elősegítésről szóló irányelv –) arra kötelezi a tagállamokat, hogy megfelelő szankciókat állapítsanak meg bárkivel szemben, aki a jogszabályokat megsértve, szándékosan segítséget nyújt harmadik országbeli állampolgárnak abban, hogy egy uniós tagállam területére beutazzon illetve azon átutazzon, vagy anyagi haszonszerzés céljából szándékosan segítséget nyújt olyan személynek, aki nem uniós tagállam állampolgára, abban, hogy egy tagállam területén tartózkodjon.

Ugyanakkor a bűncselekmény definiálásakor az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a humanitárius segítségnyújtást mentesítsék a büntethetővé tétel alól.

2017-ben a Bizottság elvégezte az elősegítésről szóló csomag első átfogó értékelését (3) (a továbbiakban: az értékelés). A humanitárius segítségnyújtási cselekmények esetleges bűncselekménnyé nyilvánításával kapcsolatos aggályok mellett az értékelés különösen a jogbiztonság érzékelt hiányára, valamint a hatóságok és a helyszínen tevékenykedő szereplők közötti megfelelő kommunikáció hiányára mutatott rá. Bár ebben a szakaszban nem tartotta szükségesnek a jogi felülvizsgálatot, a Bizottság az ismeretek és a bevált gyakorlatok hatékonyabb cseréjét javasolta az ügyészségek, a bűnüldöző szervek és a civil társadalom között e hiányosságok gyakorlati következményeinek kezelése érdekében

Ezen értékelés nyomon követéseként a Bizottság 2018-ban rendszeres konzultációt indított a civil társadalommal és az uniós ügynökségekkel, többek között az Alapjogi Ügynökséggel és az Eurojusttal, hogy ismereteket és bizonyítékokat gyűjtsön az elősegítésről szóló irányelv értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos problémák azonosítása érdekében. 2018 júliusában az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról (4), amelyben felkérte a Bizottságot, hogy a jelenlegi acquis tiszta és egységes értelmezésének biztosítása érdekében fogadjon el iránymutatásokat a tagállamok számára, meghatározva, hogy a segítségnyújtás mely formáját nem szabad büntetni...”.

2018 óta ez a konzultációs folyamat és az érdekelt felekkel folytatott több eszmecsere arra világított rá, hogy a nem kormányzati szervezetek és az egyének egyre több nehézséggel szembesülnek a migránsoknak való segítségnyújtás, többek között a tengeri kutatási és mentési műveletek során is. A Bizottság által a nem kormányzati szervezetekkel megvitatott legutóbbi kutatások arra engednek következtetni, hogy a humanitárius célból végzett cselekményeket 2015 óta egyre inkább büntetendővé teszik (5). Az összegyűjtött adatok megerősítették, hogy az egyének ellen a jogellenes beutazáshoz és tartózkodáshoz való segítségnyújtás bűncselekménye miatt indított nyomozások és vádemelések száma 2015 óta nőtt az EU-ban. A kutatás során 10 tagállamban 60 ilyen nyomozási és vádemelési ügyet találtak 2015 és 2019 között – főként a jogellenes beutazáshoz való segítségnyújtás vétségével kapcsolatban –, az ügyek száma 2018-ban volt a legmagasabb. A kutatás keretében elemzett ügyek főként az önkéntes munkát végzőket, az emberijog-védőket, a tengeri kutatási-mentési műveletekben részt vevő hajók legénységét, de a lakosság egyszerű tagjait, családokat, újságírókat, polgármestereket és vallási vezetőket is érintik. Ugyanakkor, amint arra az értékelés és az Európai Parlament állásfoglalása is rámutatott, a megbízható és összehasonlítható nemzeti bűnügyi statisztikák hiánya továbbra is problémát jelent, különösen az irreguláris migráció elősegítésével kapcsolatos bűncselekmények esetében (6).

Figyelembe véve az Európai Parlament állásfoglalását és a konzultációs folyamat eredményeit, a Bizottság úgy véli, hogy az irányelv hatályának egyértelműbbé tétele érdekében iránymutatásra van szükség az elősegítésről szóló irányelv értelmezéséhez. Ez az iránymutatás természetesen nem érinti az uniós jog végső értelmezéséért felelős Európai Unió Bíróságának hatáskörét.

2.   A migránscsempészés elleni nemzetközi és európai szintű jogi keret

2.1.   A nemzetközi jogi keret: A migránsok csempészete elleni fellépésről szóló ENSZ-jegyzőkönyv

Az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményt kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvet (7) (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 2000-ben fogadták el, és 2004-ben lépett hatályba. Ez volt az első olyan nemzetközi jogi eszköz, amely egységesen definiálta a migránscsempészés fogalmát. Az EU 2006-ban csatlakozott a jegyzőkönyvhöz (8), és Írország kivételével valamennyi uniós tagállam megerősítette azt.

A jegyzőkönyv 3. cikke szerint „migránscsempészés valamely személynek – közvetett vagy közvetlen módon anyagi ellenszolgáltatás vagy egyéb vagyoni haszonszerzés végett – valamely olyan Részes Államba való jogellenes belépéshez nyújtott segítség, amely államnak a személy nem állampolgára, vagy ott állandó tartózkodási jogosultsággal nem rendelkezik”.

„A »pénzügyi vagy egyéb anyagi előny« fogalma a migránscsempészésről szóló jegyzőkönyvben” című 2017. évi dokumentumában (9) az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) az ilyen pénzügyi vagy egyéb anyagi előnyt a migránscsempészés alapvető céljaként írja le, amely „a szervezett bűnözői csoportok egyre növekvő részvétele mögött meghúzódó, a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok életét gyakran súlyosan veszélyeztető ok”. Az UNODC megjegyzi, hogy „[a] migránscsempészéshez kapcsolódó pénzügyi vagy egyéb anyagi előnyök olyan kereskedelmet táplálnak, amely az emberi szenvedést és a méltánytalanul gyenge esélyekkel szembeni ellenálló képességet hatalmas és gátlástalanul szerzett nyereséggé változtatja” (10). Az UNODC dokumentuma továbbá leszögezi, hogy „a jogellenes belépés előnyszerzés nélkül történő elősegítésének jelensége”„a jegyzőkönyv hatályán kívül eső cselekmény” (11).

Az UNODC arra a következtetésre jut, hogy bár „a jegyzőkönyv nem akadályozza meg az államokat abban, hogy hatálya alá nem tartozó cselekményeket – például a jogellenes belépéshez vagy jogellenes tartózkodáshoz való segítségnyújtást – kriminalizáljanak”, a jegyzőkönyvnek „semmiképpen nem célja, hogy a humanitárius szereplők büntetőjogi üldözésének jogalapjául szolgáljon, és nem is használható ilyen jogalapként”. (12) Emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény és jegyzőkönyveinek végrehajtására vonatkozó jogalkotási útmutató (13)„ezt a témát tárgyalja, megerősítve, hogy a »pénzügyi vagy egyéb anyagi előnyre« való utalással valóban a tisztán politikai vagy társadalmi indíttatású csoportok kizárása volt a cél”. Ennek alapján az UNODC sürgeti az országokat „olyan biztosítékok beépítésére, amelyek garantálják, hogy a vallási alapú szervezetek, a civil társadalom és a pénzügyi vagy egyéb anyagi előnyök megszerzésére irányuló szándék nélkül eljáró magánszemélyek kívül essenek migránscsempészéssel kapcsolatos bűncselekmények alkalmazási körén, annak biztosítása mellett azonban, hogy ez a kizárás nem használható kiskapuként az igazságszolgáltatás elkerüléséhez” (14).

2.2.   Az uniós jogi keret: az elősegítésről szóló csomag

A migránsok csempészése egyre gyakrabban jár együtt súlyos emberi jogi jogsértésekkel és halálesetekkel, különösen amikor a tengeren történik (15). Az illegális migráció elősegítése különböző formákat ölt, például:

| — | olyan személy tényleges szállítása vagy szállításának irányítása, aki nem jogosult olyan országba belépni vagy azon áthaladni, amelynek nem állampolgára, |
| --- | --- |

—

olyan személy tényleges szállítása vagy szállításának irányítása, aki nem jogosult olyan országba belépni vagy azon áthaladni, amelynek nem állampolgára,

| — | Hamis okmányok előállítása és/vagy rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- |

—

Hamis okmányok előállítása és/vagy rendelkezésre bocsátása,

| — | érdekházasságok megszervezése. |
| --- | --- |

—

érdekházasságok megszervezése.

Ezeket a tevékenységeket szervezett bűnözői hálózatok vagy egyének végzik, és azokból jelentős nyereségre tesznek szert. Emellett az EU-ba érkező irreguláris migránsok számának növekedése nemcsak az EU-ba való belépést elősegítő tevékenységek, hanem a jogellenes tartózkodással kapcsolatos tevékenységek iránti keresletet is fenntartja. Az elősegítésről szóló csomag a jogellenes belépés, jogellenes átutazás és (amennyiben anyagi haszonszerzés céljából történik) a jogellenes tartózkodás elősegítését szankcionálja.

Az elősegítésről szóló csomag általános célja az irreguláris migráció elleni küzdelem támogatása a jogellenes határátlépéssel kapcsolatos segítségnyújtás szankcionálása révén, valamint a migránsok életét veszélyeztető szervezett bűnözői hálózatok elleni küzdelem. Az elősegítésről szóló irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerint büntetendő minden olyan személy, aki a bevándorlási jogszabályokat megsértve, szándékosan segítséget nyújt egy harmadik országbeli állampolgárnak az Unió területére történő belépéshez, azon való átutazáshoz vagy (ha a cselekményt anyagi haszonszerzés céljából követik el) tartózkodáshoz.

Amint azt az értékelés részletesen kifejti, a jegyzőkönyv és az elősegítésről szóló csomag bizonyos különbségek ellenére egymással koherensek maradnak (16). Az értékelés emlékeztet arra, hogy „a jegyzőkönyv részes feleiként mind az EU, mind a tagállamok kötelesek alkalmazni azt, beleértve azt is, amikor a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó jogszabályokat bocsátanak ki vagy hajtanak végre”, valamint, hogy „a jegyzőkönyv szilárdabbá tette a migránscsempészés mint a szervezett bűnözés egyik formája elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós álláspontot”.

Az elősegítés bűncselekményét az elősegítésről szóló irányelv 1. cikkének (1) bekezdése valóban tágabban határozza meg, mint a jegyzőkönyv, mivel az anyagi haszonszerzés nem tényállási eleme a jogellenes be- vagy átutazás elősegítése bűncselekményének. Az anyagi haszonszerzés – a bűnszervezetben való részvétel vagy a bűncselekmény által érintett személyek életének veszélyeztetése mellett – a 2002/946/IB kerethatározat 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott súlyosító körülmények között szerepel.

Az irányelv 1. cikkének (2) bekezdése azonban rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a jogellenes be- és átutazáshoz való segítségnyújtást mentesíteni lehessen a büntetendőség alól, amennyiben azt humanitárius segítségnyújtás céljából végzik. E rendelkezés szerint „Bármely tagállam határozhat úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott magatartást nem szankcionálja, hanem saját nemzeti jogszabályait és gyakorlatát alkalmazza azokban az esetekben, amelyekben e magatartás célja az érintett személy számára történő humanitárius segítségnyújtás”.

Eltekintve a például veszélyhelyzet elhárítása érdekében kifejtett cselekményekre vonatkozó általános büntetőjogi rendelkezésekre való hivatkozásoktól (17), mindössze nyolc tagállam nemzeti jogában szerepel a jogellenes be- és/vagy átutazás elősegítése miatti büntethetőség alóli mentesség a humanitárius segítségnyújtás valamely formájának biztosítása érdekében (18). E tagállamok jogszabályainak vizsgálata az irányelv különböző nemzeti értelmezéseit tárja fel, amelyek mindegyike figyelembe veszi az adott nemzeti jogi hátteret.

Belgium és Spanyolország szinte szó szerint vette át az irányelvben szereplő, a humanitárius segítségnyújtás kriminalizálása mellőzésének beillesztéséről szóló megfogalmazást, míg más tagállamok eltérő konstrukciókat alkalmaztak.

Horvátország kifejezett mentesítési okokat határoz meg a következők tekintetében:

| — | a beutazás elősegítése – életmentés, a sérülések megelőzése, a sürgős orvosi segítségnyújtás és a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében, a külön jogszabályokkal összhangban – valamint |
| --- | --- |

—

a beutazás elősegítése – életmentés, a sérülések megelőzése, a sürgős orvosi segítségnyújtás és a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tétele érdekében, a külön jogszabályokkal összhangban – valamint

| — | a tartózkodás elősegítése – humanitárius okokból –, a visszatérés biztosítására irányuló intézkedések megakadályozásának vagy elhalasztásának szándéka nélkül. |
| --- | --- |

—

a tartózkodás elősegítése – humanitárius okokból –, a visszatérés biztosítására irányuló intézkedések megakadályozásának vagy elhalasztásának szándéka nélkül.

Görögországban a hajók és légi járművek kapitányaival és parancsnokaival, valamint a közlekedési járművek vezetőivel szemben nem emelnek vádat amiatt, hogy valakinek a tengeren történő mentése vagy olyan személy szállítása révén nyújtanak segítséget, aki a nemzetközi joggal összhangban nemzetközi védelemre szorul.

Olaszország az olasz büntető törvénykönyv 54. cikkére kifejezetten utaló rendelkezést fogadott el, amely egy általános záradékkal mentesíti a büntetendőség alól az alábbiakra irányuló tevékenységeket:

| — | a cselekményben részt vevők súlyos sérülésének megakadályozása, |
| --- | --- |

—

a cselekményben részt vevők súlyos sérülésének megakadályozása,

| — | Olaszország területén tartózkodó külföldiek megmentése és/vagy humanitárius segítségnyújtás a részükre. |
| --- | --- |

—

Olaszország területén tartózkodó külföldiek megmentése és/vagy humanitárius segítségnyújtás a részükre.

Finnország figyelembe veszi a humanitárius indítékokat vagy a közeli családi kapcsolat miatti indítékot, valamint a külföldi személy biztonságát a hazájában vagy az állandó lakóhelye szerinti országban befolyásoló körülményeket.

Franciaországban az Alkotmánytanács egyik ítélete (19) és a vonatkozó rendelkezések azt követő módosítása nyomán a hozzátartozók, és bárki, aki kizárólag humanitárius célból jogi, nyelvi vagy szociális tanácsot ad vagy bármi fajta segítséget nyújt, az átutazás vagy tartózkodás elősegítése tekintetében mentesül a büntethetőség alól, jóllehet a beutazás elősegítése tekintetében nem ez a helyzet.

Máltán olyan személlyel szemben, aki közvetlen veszélyben lévő személynek segít a területén való partra szállásban és/vagy áthaladásban, nem lehet büntetőeljárást indítani, ha a cselekményt humanitárius segítségnyújtás céljából követte el (20).

Annak megítélése, hogy az adott ügy körülményeinek fényében valamely cselekmény a nemzeti jogban meghatározott mentesség hatálya alá tartozik-e, az igazságügyi hatóságok feladata, amelyeknek meg kell teremteniük a helyes egyensúlyt az ügyben releváns különféle érdekek és értékek között (21).

3.   Az elősegítésről szóló irányelv 1. cikkének hatálya

Tekintettel az elősegítésről szóló irányelv szellemére és általános céljára, egyértelmű, hogy az nem értelmezhető úgy, mint amely lehetővé teszi a törvény által előírt humanitárius tevékenységek – mint például a tengeri kutatási-mentési műveletek – büntetendővé tételét, függetlenül attól, hogy az elősegítésről szóló irányelvet hogyan alkalmazzák a nemzeti jogokban.

A nemzetközi tengerjog értelmében az államok kötelesek előírni a lobogójuk alatt közlekedő hajók parancsnokai számára, hogy – amennyiben az a hajó, a személyzet vagy az utasok súlyos veszélyeztetése nélkül lehetséges – nyújtsanak segítséget a tengeren bajba jutott személyeknek vagy hajóknak. Ezt az elvet az alábbi nemzetközi okmányok rögzítik:

| — | az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (22); |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye (22);

| — | az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS) (23); valamint |
| --- | --- |

—

az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS) (23); valamint

| — | a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezmény (24) (SAR). |
| --- | --- |

—

a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezmény (24) (SAR).

Emellett az alkalmazandó jogi keret magában foglalja a tengeri forgalommal kapcsolatos szerződéseket és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) határozatait (25).

Ezen túlmenően a nemzetközi szokásjog elismert alapelve, hogy az országoknak kötelezniük kell a hajóparancsnokokat arra, hogy segítséget nyújtsanak a tengeren bajba jutott személyeknek, hajóknak vagy légi járműveknek. Ezért ez a kötelezettség minden országra vonatkozik.

A kutatási és mentési tevékenységekben részt vevő valamennyi személynek be kell tartania a koordináló hatóságtól kapott utasításokat a kutatási és mentési műveletek végzése során, összhangban az általános elvekkel és a nemzetközi tengerjogi és emberi jogi jogszabályok alkalmazandó szabályaival. A kutatási és mentési műveleteket a vonatkozó jogszabályok betartásával végző nem kormányzati szervezetek vagy bármely egyéb nem állami szereplők kriminalizálása a nemzetközi jog megsértésének minősül, ezért azt az uniós jog nem teszi lehetővé.

Következésképpen, amikor az elősegítésről szóló irányelv 1. cikke büntetni rendeli a jogellenes be- és átutazáshoz való segítségnyújtást, és ugyanakkor lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy ne szabjanak ki szankciókat olyan esetekben, amikor a tevékenység célja humanitárius segítségnyújtás, a rendelkezés nem a jogszabályban előírt humanitárius segítségnyújtásra vonatkozik, mivel az nem büntethető.

4.   Iránymutatás

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság álláspontja szerint az elősegítésről szóló irányelv 1. cikkét a következőképpen kell értelmezni:

| i. | a jogszabály által előírt humanitárius segítségnyújtást nem lehet és nem is szabad büntetendővé tenni; |
| --- | --- |

i.

a jogszabály által előírt humanitárius segítségnyújtást nem lehet és nem is szabad büntetendővé tenni;

| ii. | a nemzetközi jog megsértésének minősül különösen a tengeren kutatási és mentési műveleteket a vonatkozó jogszabályok keretében végző nem kormányzati szervezetek vagy bármely egyéb nem állami szereplők kriminalizálása, ezért azt az uniós jog nem teszi lehetővé; |
| --- | --- |

ii.

a nemzetközi jog megsértésének minősül különösen a tengeren kutatási és mentési műveleteket a vonatkozó jogszabályok keretében végző nem kormányzati szervezetek vagy bármely egyéb nem állami szereplők kriminalizálása, ezért azt az uniós jog nem teszi lehetővé;

| iii. | amennyiben alkalmazandó, annak értékelését, hogy valamely cselekmény az irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti „humanitárius segítségnyújtás” fogalmába tartozik-e – amely fogalmat nem lehet úgy értelmezni, hogy az lehetővé tegye törvény által meghatározott cselekmény büntetendővé tételét –, eseti alapon, valamennyi releváns körülményt figyelembe véve kell elvégezni. |
| --- | --- |

iii.

amennyiben alkalmazandó, annak értékelését, hogy valamely cselekmény az irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti „humanitárius segítségnyújtás” fogalmába tartozik-e – amely fogalmat nem lehet úgy értelmezni, hogy az lehetővé tegye törvény által meghatározott cselekmény büntetendővé tételét –, eseti alapon, valamennyi releváns körülményt figyelembe véve kell elvégezni.

5.   Szakpolitikai ajánlás

A migránsoknak humanitárius segítséget nyújtó nem kormányzati szervezetek és egyének az elmúlt években egyre fokozódó aggodalmuknak adtak hangot (26). A tengeri mentési műveleteket, valamint az úton lévő migránsoknak – akár a határokon, akár a tagállamok területén belül – nyújtott támogatást a beszámolók szerint a nemzeti vagy helyi hatóságokkal fennálló feszültségek közepette hajtják végre, a mentők és az önkéntesek pedig az indokolatlan adminisztratív nyomástól és szankcióktól tartanak (27).

Az Európai Parlament a kérdésről szóló állásfoglalásában (28) felszólította a tagállamokat, hogy „ültessék át az elősegítésről szóló irányelvben előírt, a humanitárius segítségnyújtást illető mentességet”.

Emlékeztetve arra, hogy az uniós jognak nem célja a humanitárius segítségnyújtás büntethetővé tétele, a Bizottság az elősegítésről szóló csomag értékelése óta számba vette a helyzetet. Ennek fényében a Bizottság felkéri azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy éljenek az elősegítésről szóló irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében biztosított lehetőséggel, amely megengedi számukra a humanitárius segítségnyújtás céljából végzett tevékenységek és a jogellenes be- vagy átutazáshoz történő segítségnyújtás elősegítését célzó tevékenységek közötti különbségtételt, valamint lehetővé teszi az előbbiek kizárását a büntethetőség alól.

---

(1)  COM(2015) 285 final (2015.5.27.).

(2)  A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelv (HL L 328., 2002.12.5., 17. o.) és a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni küzdelem büntetőjogi keretének megerősítéséről szóló, 2002. november 28-i 2002/946/IB tanácsi kerethatározat (HL L 328., 2002.12.5., 1. o.). Ezeket az eszközöket együtt fogadták el, és általános elnevezésük „az elősegítésről szóló csomag”.

(3)  A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése: Az elősegítésről szóló csomag (2002/90/EK irányelv és 2002/946/IB kerethatározat), SWD (2017) 117 final.

(4)  2019/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, ‘Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants’ (Erőszakos fellépés a menekülteket és más migránsokat segítő NGO-kkal és önkéntesekkel szemben), Research Social Platform on Migration and Asylum (ReSOMA), Final Synthetic Report, 2019. június, 32. o. A nyomon követést a migrációs politikával foglalkozó csoport végezte a ReSOMA platformon folytatott együttműködési és részvételi folyamat keretében, amelyben nem kormányzati szervezetek, kutatók és más érdekelt felek szakértői vettek részt. Ez a folyamat az Open Democracy által korábban nyomon követett ügyeken, az Institute of Race Relations, valamint az Európai Politikai Tanulmányok Központjának az elősegítésről szóló irányelvet vizsgáló 2018. évi aktualizált tanulmányán alapult. A ReSOMA projekt finanszírozása az EU „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramán keresztül történt.

(6)  Az értékelést követően az Eurostat kísérleti adatgyűjtés keretében a 2015., 2016. és 2017. referenciaévekre vonatkozóan adatokat gyűjtött a tagállamoktól a migránsok csempészésével kapcsolatos bűncselekményekről, a 2018. referenciaévre vonatkozó adatgyűjtés pedig az Eurostat által a tagállamok bűnügyi statisztikáinak gyűjtése céljából küldött éves kérdőív keretében történt.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Lásd: i. a Tanács 2006/616/EK határozata (2006. július 24.) az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek – az e jegyzőkönyvnek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 179. és 181a. cikkének hatálya alá tartozó rendelkezései tekintetében – az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 262., 2006.9.22., 24. o.); és ii. a Tanács 2006/617/EK határozata (2006. július 24.) az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni jegyzőkönyvnek – az e jegyzőkönyvnek az Európai Közösséget létrehozó szerződés III. része IV. címének hatálya alá tartozó rendelkezései tekintetében – az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 262., 2006.9.22., 34. o.).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Előszó, iii. oldal.

(11)  Lásd a 9. megjegyzést.

(12)  Lásd a 9. megjegyzést a 14. oldalon, az UNODC arra is emlékeztet, hogy „az előkészítő dokumentumok (Travaux Préparatoires) szerint a szerzők szándéka azon személyek tevékenységének kizárása volt, akik humanitárius okokból vagy szoros családi kapcsolatok alapján nyújtottak támogatást a migránsoknak. A vonatkozó rendelkezéshez csatolt értelmező megjegyzés szavaival élve, »a jegyzőkönyvnek nem volt célja a családtagok vagy támogató csoportok, például vallási vagy nem kormányzati szervezetek tevékenységének büntetendővé tétele«”.

(13)  UNODC, Jogalkotási útmutató az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény és annak jegyzőkönyvei alkalmazásához, UN Sales, E.05.V.2 (2004) sz., 13. o., 26. pont.

(14)  Lásd a 13. megjegyzést, 71. o.

(15)  A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése, i.m., 4. o.

(16)  Lásd a 15. megjegyzést, 31. o.

(17)  Lásd a Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them (A rendezetlen jogállású migránsok és a velük együttműködő személyek kriminalizálása) c. tanulmányt, FRA (2014), 10. o.

(18)  Belgium, Görögország, Spanyolország, Finnország, Franciaország, Horvátország, Olaszország és Málta jogszabályai a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelésében, i.m., 15. o., valamint a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról és a menedékjogról szóló, a 2018. szeptember 10-i 2018-778. sz. törvénnyel módosított francia törvény L622-4. cikke, illetve a külföldi állampolgárokról szóló horvát törvény 43. cikke (2) bekezdésének 2. pontja, a 2017-es változatában.

(19)  A francia Alkotmánytanács 2018. július 6-i 2018-717/718 QPC. sz. határozatában kimondta, hogy az emberek humanitárius célú támogatásának lehetősége a testvériség alkotmányos elvéből ered, függetlenül attól, hogy e személyek Franciaországban milyen jogállásúak. Továbbá úgy ítélte meg, hogy a bizonyos magatartásformákat mentesítő nemzeti rendelkezés csakis úgy értelmezhető, hogy az minden más típusú, humanitárius célból történő segítségnyújtásra is vonatkozik. E döntését azonban nem terjesztette ki a beutazás elősegítésére, amely „szükségszerűen magában foglal egy jogellenes helyzetet”, ellentétben az átutazás elősegítésével.

(20)  A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése, i.m., 14–15. o.

(21)  A közrend védelmének és a bűncselekmények megelőzésének szükségessége, illetve a cselekmény humanitárius célja közötti helyes egyensúly megtalálásának szükségességével kapcsolatban lásd például – a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról, valamint a menedékjogról szóló francia törvény L. 622-1. cikke, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének 8. cikke vonatkozásában – az Emberi Jogok Európai Bíróságának a 29681/08. sz., Mallah kontra Franciaország ügyben 2011. október 10-én hozott ítéletét.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

A SOLAS-egyezmény (V. fejezet: A hajózás biztonsága) értelmében a segítségnyújtásra alkalmas helyzetben lévő hajó kapitánya a tengeren, bármely forrásból érkező olyan jelre, amely arra utal, hogy bajba jutott személyek vannak a tengeren, köteles a lehető leggyorsabban a bajban lévők segítségére sietni. Ez a segítségnyújtási kötelezettség az ilyen személyek állampolgárságától vagy jogállásától, illetve megtalálásuk körülményeitől függetlenül alkalmazandó. Ha a vészjelzést kapó hajó nem tud segítséget nyújtani, vagy az eset különleges körülményei között azt észszerűtlennek vagy szükségtelennek tartja, a parancsnoknak fel kell tüntetnie a fedélzeti naplóban, hogy milyen okból nem nyújtott segítséget a bajba jutott személyeknek. Figyelembe véve a Szervezet ajánlását, erről tájékoztatnia kell a megfelelő kutató-mentő szolgálatot. Az egyezmény megbízza a szerződő kormányokat, hogy koordinálják a hajóparancsnok munkáját és működjenek együtt annak érdekében, hogy biztonságos helyre szállíthassák a tengerből kimentett embereket. Arról is rendelkezik, hogy a hajó tulajdonosa, bérlője, a hajót üzemeltető társaság vagy bármely más személy nem akadályozhatja és nem korlátozhatja a hajó kapitányát abban, hogy meghozza vagy végrehajtsa azokat a döntéseket, amelyek szakmai megítélése szerint szükségesek a tengeri életbiztonsághoz.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

A SAR-egyezmény (melléklet) arra kötelezi a feleket, hogy segítsék a hajóparancsnokot a tengeren megmentett személyek biztonságos helyre szállításában, és előírja, hogy a tengeri mentést koordináló központoknak megfelelő műveleti eljárásokkal kell rendelkezniük a tengeren bajba jutott személyek kiszállására legalkalmasabb helyek meghatározására irányuló folyamat elindításához.

(25)  Az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága 78. ülésén (78. MSC ülés, 2004.) fontos módosításokat fogadott el a SOLAS-egyezmény V. fejezete és a SAR-egyezmény mellékletének 2., 3. és 4. fejezete tekintetében. Ezek a módosítások 2006. július 1-jén léptek hatályba. Ugyanezen az ülésen a Tengerészeti Biztonsági Bizottság több operatív iránymutatást is elfogadott. E módosítások és a jelenlegi iránymutatás célja annak biztosítása, hogy a bajba jutott emberek segítséget kapjanak, valamint ezzel egyidejűleg a segítséget nyújtó hajók számára okozott kényelmetlenség minimálisra csökkentése és a kutató-mentő szolgálatok sérthetetlenségének további biztosítása.

(26)  Lásd különösen i. az Európa Tanács Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciájának a nem kormányzati szervezetekről szóló törvénnyel foglalkozó szakértői tanácsa megbízásából 2019 decemberében készült tanulmányt „Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe member states” (A büntetőjog felhasználása a menekülteket és más migránsokat támogató nem kormányzati szervezetek munkájának korlátozására az Európa Tanács tagállamaiban) címmel; ii. Lina Vosyliūtė és Carmine Conte, „Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants” (Erőszakos fellépés a menekülteket és más migránsokat segítő NGO-kkal és önkéntesekkel szemben), ReSOMA, i.m.; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp és Gabriella Sanchez, ‘Update Study „Fit for purpose?” The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants’ (Frissített tanulmány: „A célnak megfelel?” Az elősegítésről szóló irányelv és az irreguláris migránsoknak nyújtott humanitárius segítség kriminalizálása) az EP Petíciós Bizottsága (PETI) számára készített tanulmány, Európai Parlament, 2018. december; iii. az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), ‘Fundamental Rights Considerations: NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations’ (Alapvető jogok: Nem kormányzati szervezeteknek a földközi-tengeri térségben folytatott kutatásban és mentésben részt vevő hajói és bűnügyi nyomozások), 2018. október; iv. FRA, „2019 update – NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations”, 2019. június; v. ‘Punishing Compassion. Solidarity on trial in fortress Europe’ (Az együttérzés büntetése. Szolidaritás büntetés alatt az erődként szolgáló Európában), Amnesty International, 2020. március.

(27)  A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése, i.m.

(28)  2019/2769(RSP), i.m.

---

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/7

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 323/02)

2020. június 24-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9778 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9778 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/8

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. szeptember 30.

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1708 |
| JPY | Japán yen | 123,76 |
| DKK | Dán korona | 7,4462 |
| GBP | Angol font | 0,91235 |
| SEK | Svéd korona | 10,5713 |
| CHF | Svájci frank | 1,0804 |
| ISK | Izlandi korona | 162,20 |
| NOK | Norvég korona | 11,1008 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,233 |
| HUF | Magyar forint | 365,53 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5462 |
| RON | Román lej | 4,8725 |
| TRY | Török líra | 9,0990 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6438 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5676 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,0742 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7799 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6035 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 368,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,7092 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9720 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5565 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 497,84 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8653 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,774 |
| RUB | Orosz rubel | 91,7763 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,079 |
| BRL | Brazil real | 6,6308 |
| MXN | Mexikói peso | 26,1848 |
| INR | Indiai rúpia | 86,2990 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1708

JPY

Japán yen

123,76

DKK

Dán korona

7,4462

GBP

Angol font

0,91235

SEK

Svéd korona

10,5713

CHF

Svájci frank

1,0804

ISK

Izlandi korona

162,20

NOK

Norvég korona

11,1008

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,233

HUF

Magyar forint

365,53

PLN

Lengyel zloty

4,5462

RON

Román lej

4,8725

TRY

Török líra

9,0990

AUD

Ausztrál dollár

1,6438

CAD

Kanadai dollár

1,5676

HKD

Hongkongi dollár

9,0742

NZD

Új-zélandi dollár

1,7799

SGD

Szingapúri dollár

1,6035

KRW

Dél-Koreai won

1 368,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,7092

CNY

Kínai renminbi

7,9720

HRK

Horvát kuna

7,5565

IDR

Indonéz rúpia

17 497,84

MYR

Maláj ringgit

4,8653

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,774

RUB

Orosz rubel

91,7763

THB

Thaiföldi baht

37,079

BRL

Brazil real

6,6308

MXN

Mexikói peso

26,1848

INR

Indiai rúpia

86,2990

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/9

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2020/C 323/04)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. június 25. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85 254 |
| A határozat száma | 064/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Régió | Valamennyi |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Covid19 – A munkavállalói részvényopciók adórendszerének módosításai |
| Jogalap | A norvég adótörvény 5–14. szakasza |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Támogatás kis- és mikrovállalkozásoknak |
| A támogatás formája | Adómentesség |
| Költségvetés | 370 millió NOK évente (a módosított program teljes költségvetése) |
| Időtartam | 2020–2029 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Pénzügyminisztérium |
| P.O Box 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. június 25.

Ügyszám

85 254

A határozat száma

064/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Régió

Valamennyi

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Covid19 – A munkavállalói részvényopciók adórendszerének módosításai

Jogalap

A norvég adótörvény 5–14. szakasza

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Támogatás kis- és mikrovállalkozásoknak

A támogatás formája

Adómentesség

Költségvetés

370 millió NOK évente (a módosított program teljes költségvetése)

Időtartam

2020–2029

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Pénzügyminisztérium

P.O Box 8008 Dep

0030 Oslo

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/10

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2020/C 323/05)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. június 26. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85 318 |
| A határozat száma | 065/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Régió | Norvégia teljes területe |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Covid19 – A jelentős forgalomkiesést elszenvedő vállalkozások támogatási programjának módosítása és meghosszabbítása |
| Jogalap | A jelentős forgalomkiesést elszenvedő vállalkozások ideiglenes támogatási programjáról szóló törvény |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A vállalkozások által a Covid19-járvány következtében elszenvedett veszteségek ellentételezése a foglalkoztatás biztosítása és a válság utáni gyorsabb gazdasági fellendülés biztosítása érdekében |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatások |
| Költségvetés | Becsült 30 milliárd NOK |
| Intenzitás | 100 % |
| Időtartam | A meghosszabbított program a 2020. március 1. és 2020. augusztus 31. között elszenvedett veszteségekre alkalmazandó. |
| Gazdasági ágazatok | Minden ágazat, kivéve a kőolaj-kitermeléssel és -finomítással, továbbá a villamosenergia-termeléssel, -szállítással, -elosztással és -kereskedelemmel foglalkozó vállalatokat, a pénzügyi intézményeket, a magánóvodákat és a légitársaságokat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Norvég Adóhivatal |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| Norvégia |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. június 26.

Ügyszám

85 318

A határozat száma

065/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Régió

Norvégia teljes területe

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Covid19 – A jelentős forgalomkiesést elszenvedő vállalkozások támogatási programjának módosítása és meghosszabbítása

Jogalap

A jelentős forgalomkiesést elszenvedő vállalkozások ideiglenes támogatási programjáról szóló törvény

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A vállalkozások által a Covid19-járvány következtében elszenvedett veszteségek ellentételezése a foglalkoztatás biztosítása és a válság utáni gyorsabb gazdasági fellendülés biztosítása érdekében

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatások

Költségvetés

Becsült 30 milliárd NOK

Intenzitás

100 %

Időtartam

A meghosszabbított program a 2020. március 1. és 2020. augusztus 31. között elszenvedett veszteségekre alkalmazandó.

Gazdasági ágazatok

Minden ágazat, kivéve a kőolaj-kitermeléssel és -finomítással, továbbá a villamosenergia-termeléssel, -szállítással, -elosztással és -kereskedelemmel foglalkozó vállalatokat, a pénzügyi intézményeket, a magánóvodákat és a légitársaságokat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Norvég Adóhivatal

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

Norvégia

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/11

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2020/C 323/06)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020. június 26. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85 291 |
| A határozat száma | 066/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés | A hírekkel és aktuális témákkal foglalkozó média számára előállításhoz nyújtott támogatási program 2021. évi meghosszabbítása |
| Jogalap | A hírekkel és aktuális témákkal foglalkozó média számára előállításhoz nyújtott támogatásokról szóló, 2014. március 25-i 332. sz. rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A média sokszínűsége és pluralitása |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatások |
| Költségvetés | 370 millió NOK |
| Időtartam | 2021.1.1.–2021.12.31. |
| Gazdasági ágazatok | Média |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Norvég Médiahatóság |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| Norvégia |

A határozat elfogadásának időpontja

2020. június 26.

Ügyszám

85 291

A határozat száma

066/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés

A hírekkel és aktuális témákkal foglalkozó média számára előállításhoz nyújtott támogatási program 2021. évi meghosszabbítása

Jogalap

A hírekkel és aktuális témákkal foglalkozó média számára előállításhoz nyújtott támogatásokról szóló, 2014. március 25-i 332. sz. rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A média sokszínűsége és pluralitása

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatások

Költségvetés

370 millió NOK

Időtartam

2021.1.1.–2021.12.31.

Gazdasági ágazatok

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Norvég Médiahatóság

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

Norvégia

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.10.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/12

---

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

(2020/C 323/07)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„PONIKVE”

PDO-HR-02087

A kérelem benyújtásának időpontja: 2015.8.3.

1.   Bejegyzendő elnevezés

Ponikve

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 15. | Szárított szőlőből készült bor |
| --- | --- |

15.

Szárított szőlőből készült bor

4.   A bor(ok) leírása

Bor – fehérbor

A Rukatac és a Pošip bijeli fajtából készített kristálytiszta, zöldessárga és sárga közötti színű, mérsékelten magas vagy magas alkoholtartalmú, nagy extrakttartalmú, alacsony savtartalmú, testes és kiegyensúlyozott ízű és jellegzetes gyümölcsös aromájú borok.

A borok legnagyobb megengedett kén-dioxid-tartalma legfeljebb 5 g/l maradékcukor-tartalom esetén 200 mg/l, 5 g/l maradékcukor-tartalom felett pedig 250 mg/l.

Az egyéb analitikai jellemzők összhangban vannak az uniós rendeletek és a horvát jogszabályok szerint alkalmazandó meghatározásokkal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | 250 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

250

Bor – rozébor

E borokat a Plavac mali crni fajtából készítik. A rozéborok színe a közepes és a nagyon intenzív rózsaszínű között változik. Aromájukat a citrusfélékre és csipkebogyóra emlékeztető gyümölcsös, illetve az ásványos és gyógynövényes ízjegyek határozzák meg. Testes, harmonikus és gyümölcsös ízűek.

A borok legnagyobb megengedett kén-dioxid-tartalma legfeljebb 5 g/l maradékcukor-tartalom esetén 200 mg/l, 5 g/l maradékcukor-tartalom felett pedig 250 mg/l.

Az egyéb analitikai jellemzők összhangban vannak az uniós rendeletek és a horvát jogszabályok szerint alkalmazandó meghatározásokkal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | 250 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

250

Bor – vörösbor

E borokat a Plavac mali crni fajtából készítik. A fiatal borokra lilás sötétvörös szín és erős tükröződés jellemző. A kor előrehaladtával a szín sötét rubinvörösre változik, az öregebb borok sötétbarna és vörös árnyalatokat mutatnak. E borok a sötét gyümölcsök (cseresznye, meggy, szilva) összetett aromájával rendelkeznek, füves jegyekkel. Íz: testes és rétegzett íz, mérsékelten magas–magas alkoholtartalom, nagyon nagy extrakttartalom, hangsúlyos tanninhatás a lágytól a nagyon fanyarig.

A borok legnagyobb megengedett kén-dioxid-tartalma legfeljebb 5 g/l maradékcukor-tartalom esetén 150 mg/l, 5 g/l maradékcukor-tartalom felett pedig 200 mg/l.

Az egyéb analitikai jellemzők összhangban vannak az uniós rendeletek és a horvát jogszabályok szerint alkalmazandó meghatározásokkal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 13 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | 200 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

13

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

200

Szárított szőlőből készült bor

E borok fehérek vagy vörösek lehetnek. Intenzív sárga (vagy fekete és rézvörös közötti) színárnyalatok, magas alkoholtartalom, valamint a túlérett szőlő és a bogyós gyümölcsök igen összetett illatai jellemzik őket. Testes és gyümölcsös ízűek.

A borok legnagyobb megengedett kén-dioxid-tartalma legfeljebb 50 g/l maradékcukor-tartalom esetén 200 mg/l, 50 g/l maradékcukor-tartalom felett pedig 300 mg/l. Az egyéb analitikai jellemzők összhangban vannak az uniós rendeletek és a horvát jogszabályok szerint alkalmazandó meghatározásokkal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 9 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 30 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | 300 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

9

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

30

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

300

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Szőlőművelés

Művelési gyakorlat

A „Ponikve” OEM térségben kizárólag huzalos támrendszer nélküli fejművelést alkalmaznak.

A szőlőültetvények gondozása

Művelési gyakorlat

A szőlőt kézzel szüretelik és dobozokba helyezik.

Bor

A borkészítésre vonatkozó korlátozások

A borok esetében nem végezhető szeszezés vagy édesítés, savtartalom-növelés vagy savtompítás.

Szárított szőlőből készült bor

A borkészítésre vonatkozó korlátozások

Az e bortípus készítéséhez felhasznált szőlőt természetes úton, napon vagy tőkén szárítják, vagy a leszedés után száraz kőfalakon vagy kőrakásokon, padlásokon, nádból készült raklapokon vagy faládákban helyezik el és szobahőmérsékleten tartják. Az e bor készítéséhez felhasznált szőlőnek legalább 130 fokosnak kell lennie az Oechsle-skálán, felső határ nélkül.

b)   Maximális hozamok

11 000 kg szőlő/hektár

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „Ponikve” oltalom alatt álló eredetmegjelölés a Ponikve szőlőtermő térséget jelenti, amely a Pelješac-félszigeten található Boljenovići kataszteri területen helyezkedik el, Ston városa közelében. A terület a Pelješac szőlőtermő térségen belül, a Srednja i Južna Dalmacija [Közép- és Dél-Dalmácia] alrégióban helyezkedik el. A „Ponikve” OEM területe a Prapratno-öböltől (délkelet) Sparagovići településig (északnyugat) terjed. A Ponikve terület északi határát az Ilija-hegy természetes határvonala, déli határát pedig a D414 Ston–Orebić út képezi.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Maraština – Rukatac, Maraškin, Mareština, Krizol, Višana, Malvasia del Chianti, Malvasia lunga, Pavlos

Plavac mali crni – Plavac mali, Plavac veliki, Crljenak mali, Crljenac, Pagadebit crni, Zelenka

Pošip bijeli – Pošip, Pošipak, Pošipica

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Természeti tényezők

Talaj, domborzat, éghajlat

A „Ponikve” OEM terület enyhe, nedves tele és forró, száraz nyara a mediterrán éghajlatra jellemzőek. A tagolt domborzat és a meredek lejtők megakadályozzák a nedves levegő stagnálását és a fagyképződést. Az északi oldalon emelkedő hegyvonulat (Ilija-hegy) megakadályozza a hideg északi szelek közvetlen beáramlását. Az éves átlaghőmérséklet 16 °C körül alakul. A legalacsonyabb léghőmérséklet több fokkal van a fagypont alatt. A legalacsonyabb hőmérsékletet (mínusz 5,8 °C) 1985 februárjában, a legmagasabb hőmérsékletet (36,7 °C) pedig 2000 augusztusában mérték. A tenger közelségének köszönhetően a hőmérsékletingadozás mérsékelt. Az éves csapadékmennyiség körülbelül 1 050 mm (Dubrovnikra vonatkozó 30 éves adatok). A legtöbb csapadék ősszel és télen, míg a legkevesebb nyáron hullik. A területre két uralkodó széltípus jellemző: i) a meleg és nedves sirokkó vagy „jugó” és ii) a nagyon erős, hideg, északi bóra. Az állandó szellőnek köszönhetően a szőlőlevelek és szőlőfürtök körüli levegő alacsony páratartalmú, ez pedig csökkenti a gombás megbetegedések hatását.

A „Ponikve” OEM területe viszonylag kis és keskeny völgyekkel és polje-típusú bemélyedésekkel szabdalt hegyes-dombos területen található. A domborzat karsztos jellegű. A szőlőültetvények főleg különböző dőlésszögű és besugárzottságú lejtőkön helyezkednek el. A „Ponikve” OEM terület talajainak sajátosságát az altalajt alkotó dolomitos mészkő vagy magnézium-kalcit adja. Egyes helyeken az anyakőzetet közönséges mészkő alkotja. Ezeken az altalajokon különböző típusú, de főleg könnyű, homokos és vízáteresztő talajok alakultak ki, amelyek fizikai jellemzői a szőlő termesztéséhez igen kedvezőek. Egyes helyeken nagyon magas a karbonáttartalom. A területet teraszok létrehozásával alakították át a szőlőtermesztéshez, ezért itt antropomorf terasztalajok találhatók. E terület terra rossa vagy barna talajait viszonylag magas (10 % körüli) homoktartalmuk és valamivel kisebb agyagtartalmuk különbözteti meg a tipikus terra rossa talajoktól. A talajok mérsékelt vízkapacitásúak, ám a talajnedvesség emelkedésének és a sekély talajmunkának köszönhetően a nedvesség bizonyos szintje megtartható, ezáltal pedig mérsékelhető a vízhiány az aszályos hónapok alatt. Kezdeti fejlődési szakaszukban a talajok sekélyek. Az alapkőzet aránya igen magas (körülbelül 10–40 %) lehet. A régebbi talajok fejlettebbek és mélyebbek. Ezek a főleg vályogos/homokos-agyagos talajok nagyobb víztartó képességűek és ennek megfelelően a fiatalabb talajoknál jobban tűrik a szárazságot. A talaj ásványi összetételében valamivel magasabb a magnézium- és kalciumtartalom. A talaj magas káliumszintje fontos tényezőt jelent a szőlő alacsony összes savtartalmának kialakulásában.

Emberi tényezők

Teraszok és száraz kőfalak

A „Ponikve” OEM területen található legtöbb szőlőültetvény a meredek lejtőkön kialakított és a talajerózió hatását csökkentő teraszok útján jött létre. A „Ponikve” OEM területen végzett teraszépítés egyetlen célja a meredekség csökkentése a szőlőültetvények talajmunkáinak megkönnyítése és különösen a talajerózió megakadályozása érdekében. A teraszos szőlőültetvényeket több kisebb, különböző méretű, kialakítású és dőlésszögű teraszos területek alkotják. A teraszok kialakítása kőfalak (száraz kőfalak) építésével történik. A száraz kőfalak szélessége és magassága a talajban található kőmennyiségtől függően változhat. A „Ponikve” OEM területen létrehozott szőlőültetvényeknek köszönhetően eltűnik a talaj kőtartalma, elegendő mennyiségű talaj áll rendelkezésre a majdani szőlőültetvényekhez, a kő pedig értékes és sohasem felesleges építőanyagnak számít.

A „Ponikve” OEM területen teraszokhoz hasonlító, száraz kőfalakkal határolt szőlőültetvények is találhatók. E szőlőültetvények sík területen kerülnek kialakításra, és esetükben a száraz kőfalak csupán a szőlőültetvény határainak jelzésére vagy a többlet kőmennyiség tárolására szolgálnak. Egyedi építészeti jellegük mellett a száraz kőfalak számos mediterrán növény és állat számára biztosítanak sajátos élőhelyet.

A „Ponikve” OEM terület szőlőültetvényei nem öntözöttek, mivel a speciális talajszerkezetnek köszönhetően nagyon jól bírják a száraz időszakokat. A szőlőültetvények kialakításakor a talaj megtisztításának és előkészítésének kezdeti szakaszában gépeket használnak ugyan, ezt követően azonban a száraz kőfalakat már kézzel és hagyományosan cement használata nélkül építik. A „Ponikve” OEM terület teraszos szőlőültetvényei által képzett sajátos tájképi örökség egészen a római időkig (a tizenegyedik századig) nyúlik vissza. Remek példáját adják az ember és környezete közötti kölcsönhatásnak, amelynek feladata az elismert, minőségi bor készítése, valamint a terület szőlőtermesztési céllal történő minél jobb kihasználása és védelme. Az e területen kialakított összes fiatal szőlőültetvény azt a modellt követi, amelyben a szőlőtermesztés teraszokon vagy száraz kőfalakkal körülvett szőlőültetvényeken folyik. A „Ponikve” OEM terület termelői emiatt azt szeretnék, ha a térség majdani szőlőültetvényei is ezt a szőlőtermesztési módot követnék, mert ezáltal megóvható a lejtőkön vagy sík területen kialakított teraszokon található szőlőültetvények tájképe és elkerülhető a szőlőültetvények erősen gépesített, nagy területekké történő összevonása.

A „Ponikve” OEM területen található összes szőlőültetvényt teraszok kialakítása vagy a szőlőültetvények száraz kőfalakkal való körülzárása útján hozzák létre. Ily módon biztosítják a szőlőtermesztéshez használható talajfelületet és csökkentik a talajerózió hatását. A „Ponikve” OEM terület szőlőültetvényei nem öntözöttek, mivel a speciális talajszerkezetnek köszönhetően nagyon jól bírják a száraz időszakokat.

A meredek lejtők teraszai és a sík területeken épített száraz kőfalak remek példáját adják az ember és környezete közötti kölcsönhatásnak, amelynek feladata a minőségi borok készítése, valamint a terület szőlőtermesztési céllal történő minél jobb kihasználása és védelme, mindenekelőtt pedig a „kőcsipke” jellegű tájkép megóvása, illetve a szőlőültetvények erősen gépesített, nagy területekké történő összevonásának elkerülése.

A tagolt domborzat és a meredek lejtők megakadályozzák a nedves levegő stagnálását és a fagyképződést. Az északi oldalon emelkedő hegyvonulat (Ilija-hegy) megakadályozza a hideg északi szelek közvetlen betörését, míg az állandó szellőnek köszönhetően a szőlőlevelek és szőlőfürtök körüli levegő alacsony páratartalmú, ez pedig csökkenti a gombás megbetegedések hatását.

Borszőlőfajták

A „Ponikve” OEM területen előállított borok főleg a Plavac mali crni fajtából készülő vörösborokat, valamint kisebb mennyiségben a Maraština és a Pošip bijeli fajtából készülő fehérborokat jelentik. Gazdasági értelemben a Plavac mali crni fajta Horvátország legfontosabb vörös szőlőfajtája. Ez a fajta az őshonos Crljenak kaštelanski és Dobričić fajták spontán keresztezésével jött létre. Ez a déli szőlőültetvények jellegzetes és kis területen elterjedt fajtája. A szabályos keresztezés nyomán a fajta megbízható hozamokat ad, bár a szőlő beérése gyakran nem egyenletesen történik. Mivel a nagyon későn érő fajták csoportjába tartozik, azokat a legnaposabb – gyakran tengerre néző – helyeket igényli, amelyek a dőlésszögnek és besugárzottságnak köszönhetően sok fényt kapnak és ezáltal intenzív színű és nagyon karakteres borokat adnak. Kiválóan ellenáll a biotikus és abiotikus stressztényezőknek.

A Maraština fajta széles körben elterjedt Dalmáciában. Apró, barna foltokkal tarkított, aranysárga színű szemei kis/közepes méretűek, kevés levet tartalmaznak, vastag héjúak és tömött fürtökben, karokkal ellátott testre hasonlító módon helyezkednek el, erre utal az elnevezés is. Érése a harmadik negyedév végén történik. Mivel nagyon érzékeny a lisztharmatra, ezért meleg, száraz és jól szellőző helyeken érzi igazán jól magát. A Pošip bijeli fajta kisebb mértékben szintén előfordul a „Ponikve” OEM területen. A Pošip bijeli fajta hozama rendszeresen magas. Szőlőfürtjei közepes méretűek és kis/közepes mértékben tömöttek. Az ovális alakú szőlőszemek nagyon édesek, jellegzetes gyümölcsös aromával.

A természeti és emberi tényezők kölcsönhatása

A környezeti tényezők (domborzat, talaj és éghajlat) – amelyek együttesen védik a területet az erős északi szelektől és elősegítik a levelek jó szellőzését az ültetvényeken, csökkentve a betegségek előfordulását és biztosítva a fagyok elleni védelmet – sajátos hatásának köszönhetően a szőlőnövények vízellátása öntözés nélkül is megfelelő. Mindez az emberi tényezőkkel együtt – tekintettel arra, hogy a teraszok építésén keresztül az ember közvetlenül hozzájárul a domborzat alakításához, a terület fenntartható használatához és az erózió hatásának csökkentéséhez – elválaszthatatlan kapcsolatot hozott létre a meleg, teraszos parcellák és az e területre jellemző fajták között, kiváló mértékű kompatibilitást biztosítva az azonosítható minőségi borok előállításához.

A természeti és emberi tényezők és a termék jellemzői közötti kölcsönhatások

A Ponikve térségből származó borok jellegzetes tulajdonságait és minőségét a kedvező mediterrán éghajlat, valamint a barna talajok és terra rossa specifikus típusa adja. A termikus idő 2 000 °C feletti összege biztosítja az eltérő érési időszakú fajták – de különösen a késői érésű fajták (IV. és V. időszak), például a Plavac mali – beérését. A száraz kőfalakkal körülvett napos teraszok sajátos tájképet jelentenek és különleges körülményeket biztosítanak az olyan őshonos fajták termesztéséhez, mint a Plavac mali, Rukatac és Pošip. Az állandó szellő miatt a nedves levegő csak nagyon ritkán szorul meg a szőlőültetvényeken. Ez segíti a gombás megbetegedések hatásának csökkentését és az alkoholos erjedéshez hozzájáruló sajátos mikroflóra kialakulását a szőlőszemeken. A szőlő, különösen a Plavac mali fajta összes savtartalma meglehetősen alacsony, ami a mediterrán éghajlat és a talaj ásványi összetételének közvetlen eredménye. A talaj magas káliumszintje különösen fontos tényezőt jelent a szőlő alacsony összes savtartalmának kialakulásában. A Ponikve térségből származó borok sajátos aromája – a vörösboroknál a bogyósgyümölcsök meghatározó ízjegyeivel és az enyhe gyógynövényes felhangokkal, a fehérboroknál pedig a diszkrét gyümölcsös aromákkal – közvetlenül összefügg a talaj ásványi összetételével, különösen annak magas kalcium- és magnéziumtartalmával. A Ponikve térségből származó borok testes és kiegyensúlyozott íze a talaj mikroelemeinek (pl. vas, mangán vagy cink) magas szintjéhez kapcsolódik, hiszen azok kulcsszerepet játszanak a szőlő számos vegyületének biokémiai szintézisében. A talaj mikroelemeinek megfelelő egyensúlya biztosítja a borok testesebb jellegét és sok éven keresztüli érését, ezáltal pedig a hosszú élettartamot. A Ponikve térségből származó borok extraktban gazdagok, magas alkoholtartalmúak és fahordóban jól érlelhetők. Ponikve meleg és száraz őszei kedvező feltételeket teremtenek a szőlő éréséhez, ennek köszönhetően pedig kiváló lesz a szőlő fenolos érettsége. A szőlő későn szüretelhető, és a szárított (töppedt) szőlőből bor készíthető.

Az e bortípus készítéséhez felhasznált szőlőt természetes úton napon vagy tőkén szárítják, vagy a leszedés után száraz kőfalakon vagy kőrakásokon, padlásokon, nádból készült raklapokon vagy faládákban helyezik el és szobahőmérsékleten tartják.

A töppedt szőlőből készült bor előállítási folyamatának legfontosabb része annak biztosítása, hogy természetes módszerekkel történjen a szőlő megfelelő szárítása, ezt pedig a kedvező éghajlati viszonyok, a meleg, száraz őszök és a kedvező szelek, például a bóra teszik lehetővé. A szőlőültetvényen történik a kezdeti kiválasztás, hiszen fontos megválasztani a szőlőültetvény azon részeit vagy azokat a szőlőfürtöket, amelyek legalkalmasabbak a szárításra. A szőlőültetvények jó elhelyezkedése, a megfelelő talaj, a kedvező időjárás, a szőlőültetvények helyes gondozása és a szárításra alkalmas megfelelő szőlőfürtök kiválasztása biztosítja a szőlő sikeres természetes szárítását. Az ilyen szőlőből készült borok az aszalt, sötét gyümölcsök aromáit, valamint az alkohol-, extrakt-, sav- és maradékcukor-tartalom megfelelő egyensúlyát mutatják.

9.   További alapvető feltételek

–

A termékleíráshoz vezető link

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

---