# Az Európai Unió L 301/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.301.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 301 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. október 30. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.301.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 301

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. október 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/660/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. március 27.) a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről
  (az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/661/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. június 27.) a Málta által az Air Malta plc részére nyújtani kívánt SA.33015 (2012/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2012) 4198. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 29 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/660/EU

*

A Bizottság határozata (2012. március 27.) a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről
  (az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)

1

1

2012/661/EU

*

A Bizottság határozata (2012. június 27.) a Málta által az Air Malta plc részére nyújtani kívánt SA.33015 (2012/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2012) 4198. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 4198. számú dokumentummal történt)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 30.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. március 27.)

a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről

(az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/660/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésével összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (1),

mivel:

1.   Eljárás

| (1) | 2008. november 2-án a portugál kormány elfogadta a Banco Português de Negócios, S.A. (a továbbiakban: BPN vagy a bank) részvénytőkéjét alkotó részvények államosításáról szóló törvénytervezetet. A törvényt 2008. november 11-én 62-A/2008. számú törvényként (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) hirdették ki. A BPN államosítása nulla EUR-ért, november 12-i hatállyal történt. |
| --- | --- |

(1)

2008. november 2-án a portugál kormány elfogadta a Banco Português de Negócios, S.A. (a továbbiakban: BPN vagy a bank) részvénytőkéjét alkotó részvények államosításáról szóló törvénytervezetet. A törvényt 2008. november 11-én 62-A/2008. számú törvényként (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) hirdették ki. A BPN államosítása nulla EUR-ért, november 12-i hatállyal történt.

| (2) | 2008. november 5-én a portugál hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a portugál kormány elfogadta a törvénytervezetet. 2008. november 11-én és 13-án tájékoztatták a Bizottságot az államosításról szóló törvény kihirdetéséről. |
| --- | --- |

(2)

2008. november 5-én a portugál hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a portugál kormány elfogadta a törvénytervezetet. 2008. november 11-én és 13-án tájékoztatták a Bizottságot az államosításról szóló törvény kihirdetéséről.

| (3) | A Bizottság haladéktalanul további információt kért a BPN-nek az államosítási eljárás keretében biztosított állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a BPN szerkezetátalakítási tervének benyújtását. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság haladéktalanul további információt kért a BPN-nek az államosítási eljárás keretében biztosított állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a BPN szerkezetátalakítási tervének benyújtását.

| (4) | Portugália előzetesen nem jelentette be az állam által a BPN-nel kapcsolatban foganatosított intézkedéseket. A Bizottságot csak jelentős késéssel, többszöri felszólítás után tájékoztatta ezekről az intézkedésekről. |
| --- | --- |

(4)

Portugália előzetesen nem jelentette be az állam által a BPN-nel kapcsolatban foganatosított intézkedéseket. A Bizottságot csak jelentős késéssel, többszöri felszólítás után tájékoztatta ezekről az intézkedésekről.

| (5) | Ebben az összefüggésben a Bizottság 2008. november 14-én információt kért a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság ezután 2009. január 5-én és 2009. április 23-án és 29-én emlékeztetőt küldött. |
| --- | --- |

(5)

Ebben az összefüggésben a Bizottság 2008. november 14-én információt kért a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság ezután 2009. január 5-én és 2009. április 23-án és 29-én emlékeztetőt küldött.

| (6) | A portugál hatóságok 2009. január 8-án, április 28-án és június 23-án válaszoltak az információkérésekre, a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási tervről azonban nem adtak felvilágosítást. 2009. június 23-i levelükben a portugál hatóságok jelezték, hogy gondolkodnak a BPN eszközei elkülönítésének és a bank értékesítésének lehetőségén. |
| --- | --- |

(6)

A portugál hatóságok 2009. január 8-án, április 28-án és június 23-án válaszoltak az információkérésekre, a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási tervről azonban nem adtak felvilágosítást. 2009. június 23-i levelükben a portugál hatóságok jelezték, hogy gondolkodnak a BPN eszközei elkülönítésének és a bank értékesítésének lehetőségén.

| (7) | A Bizottság 2009. július 17-én, szeptember 4-én és 14-én, november 30-án és 2010. február 5-én, illetve március 16-án megismételte a tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérését. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2009. július 17-én, szeptember 4-én és 14-én, november 30-án és 2010. február 5-én, illetve március 16-án megismételte a tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérését.

| (8) | A portugál hatóságok 2009. augusztus 14-i válaszukban jelezték, hogy a BPN 2 milliárd EUR összértékű kereskedelmi kötvényt készül kibocsátani, amelyeket állami kezességvállalás mellett a Caixa Geral de Depósitos (CGD) fog jegyezni. Véleményük szerint a kezességvállalás közvetlenül az államosításról szóló törvényből következett, ezért nem minősülhetett állami támogatásnak. 2009. október 12-én a portugál hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a CGD és az állam beavatkozásáról. 2009. november 21-én, valamint 2010. február 17-én és 18-án, illetve március 31-én kiegészítő információkat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(8)

A portugál hatóságok 2009. augusztus 14-i válaszukban jelezték, hogy a BPN 2 milliárd EUR összértékű kereskedelmi kötvényt készül kibocsátani, amelyeket állami kezességvállalás mellett a Caixa Geral de Depósitos (CGD) fog jegyezni. Véleményük szerint a kezességvállalás közvetlenül az államosításról szóló törvényből következett, ezért nem minősülhetett állami támogatásnak. 2009. október 12-én a portugál hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a CGD és az állam beavatkozásáról. 2009. november 21-én, valamint 2010. február 17-én és 18-án, illetve március 31-én kiegészítő információkat nyújtottak be.

| (9) | A portugál hatóságokkal tartott 2010. június 16-i találkozót követően a Bizottság 2010. augusztus 12-én ismételten felkérte a portugál hatóságokat, hogy többek között haladéktalanul nyújtsák be a BPN szerkezetátalakítási tervét. A tervet nem nyújtották be, ennek megfelelően a Bizottság 2010. augusztus 31-én hivatalos emlékeztetőt küldött az EK-Szerződés 93. cikkének (az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenlegi 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(9)

A portugál hatóságokkal tartott 2010. június 16-i találkozót követően a Bizottság 2010. augusztus 12-én ismételten felkérte a portugál hatóságokat, hogy többek között haladéktalanul nyújtsák be a BPN szerkezetátalakítási tervét. A tervet nem nyújtották be, ennek megfelelően a Bizottság 2010. augusztus 31-én hivatalos emlékeztetőt küldött az EK-Szerződés 93. cikkének (az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenlegi 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.

| (10) | 2010. szeptember 14-én a portugál hatóságok „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” címmel dokumentumot küldtek (a továbbiakban: a 2010. szeptember 14-i tájékoztató), amely a BPN szerkezetátalakítási tervét és a privatizációs folyamat fő elemeit tartalmazta. |
| --- | --- |

(10)

2010. szeptember 14-én a portugál hatóságok „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” címmel dokumentumot küldtek (a továbbiakban: a 2010. szeptember 14-i tájékoztató), amely a BPN szerkezetátalakítási tervét és a privatizációs folyamat fő elemeit tartalmazta.

| (11) | Miután a Bizottság megállapította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoznak a 2010. szeptember 14-i tájékoztatóból, 2010. szeptember 29-én levelet intézett a portugál hatóságokhoz, amelyben kiegészítő információkat kért. 2010. november 15-i elektronikus levelükben a portugál hatóságok a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2010. november 18-i levelében engedélyezett. A portugál hatóságok 2010. november 26-i levelükben és 2011. január 25-i elektronikus levelükben további pontosításokkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(11)

Miután a Bizottság megállapította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoznak a 2010. szeptember 14-i tájékoztatóból, 2010. szeptember 29-én levelet intézett a portugál hatóságokhoz, amelyben kiegészítő információkat kért. 2010. november 15-i elektronikus levelükben a portugál hatóságok a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2010. november 18-i levelében engedélyezett. A portugál hatóságok 2010. november 26-i levelükben és 2011. január 25-i elektronikus levelükben további pontosításokkal szolgáltak.

| (12) | 2011. február 16-án a Bizottság több kérdésben pontosítást, valamint további adatokat kért. A portugál hatóságok 2011. március 16-án küldték el válaszukat. |
| --- | --- |

(12)

2011. február 16-án a Bizottság több kérdésben pontosítást, valamint további adatokat kért. A portugál hatóságok 2011. március 16-án küldték el válaszukat.

| (13) | Az egyrészről Portugália és másrészről a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank és az Európai Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás (3)2011. május 17-i aláírását megelőző ülések keretében a Bizottság 2011. április 27-én találkozott a BPN vezetésével. Az egyetértési megállapodás 2011. július végére irányozta elő a BPN értékesítését. Ennélfogva a Bizottság 2011. május 20-án a bank szerkezetátalakítására és a tervezett értékesítési folyamatra vonatkozó információkérést küldött. Mivel a portugál hatóságok elmulasztották a válaszadást, a Bizottság 2011. július 8-án újabb információkéréssel együtt emlékeztetőt küldött azt követően, hogy a sajtó a BPN-nek állami kezességvállalás formájában nyújtott további állami forrásokról számolt be. A portugál hatóságok 2011. augusztus 5-én benyújtották a privatizációs folyamatról szóló áttekintést. |
| --- | --- |

(13)

Az egyrészről Portugália és másrészről a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank és az Európai Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás (3)2011. május 17-i aláírását megelőző ülések keretében a Bizottság 2011. április 27-én találkozott a BPN vezetésével. Az egyetértési megállapodás 2011. július végére irányozta elő a BPN értékesítését. Ennélfogva a Bizottság 2011. május 20-án a bank szerkezetátalakítására és a tervezett értékesítési folyamatra vonatkozó információkérést küldött. Mivel a portugál hatóságok elmulasztották a válaszadást, a Bizottság 2011. július 8-án újabb információkéréssel együtt emlékeztetőt küldött azt követően, hogy a sajtó a BPN-nek állami kezességvállalás formájában nyújtott további állami forrásokról számolt be. A portugál hatóságok 2011. augusztus 5-én benyújtották a privatizációs folyamatról szóló áttekintést.

| (14) | 2011. augusztus 10-én a Bizottság találkozott a portugál hatóságokkal. A portugál hatóságok a találkozón, valamint azt követően 2011. augusztus 28-án további tájékoztatást nyújtottak a Bizottságnak. 2011. szeptember 14-én és október 14-én a Bizottság további felvilágosítást kapott. |
| --- | --- |

(14)

2011. augusztus 10-én a Bizottság találkozott a portugál hatóságokkal. A portugál hatóságok a találkozón, valamint azt követően 2011. augusztus 28-án további tájékoztatást nyújtottak a Bizottságnak. 2011. szeptember 14-én és október 14-én a Bizottság további felvilágosítást kapott.

| (15) | 2011. október 24-i határozata (a továbbiakban: a 2011. október 24-i határozat) nyomán a Bizottság SA.26909. számmal megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a BPN-nek és a Banco BIC Português S.A.-nak (a továbbiakban: BIC) nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban (4). |
| --- | --- |

(15)

2011. október 24-i határozata (a továbbiakban: a 2011. október 24-i határozat) nyomán a Bizottság SA.26909. számmal megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a BPN-nek és a Banco BIC Português S.A.-nak (a továbbiakban: BIC) nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban (4).

| (16) | A 2011. október 24-i határozatot 2011. december 20-án közzétették. Az egy hónapos határidőn belül harmadik féltől nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(16)

A 2011. október 24-i határozatot 2011. december 20-án közzétették. Az egy hónapos határidőn belül harmadik féltől nem érkezett észrevétel.

| (17) | 2011. december 9-én Portugália benyújtotta a Bizottságnak a BIC és a portugál hatóságok között ugyanaznap létrejött keretszerződést (a továbbiakban: keretszerződés). |
| --- | --- |

(17)

2011. december 9-én Portugália benyújtotta a Bizottságnak a BIC és a portugál hatóságok között ugyanaznap létrejött keretszerződést (a továbbiakban: keretszerződés).

| (18) | 2012. január 20-án Portugália megküldte a 2011. október 24-i határozatban tett észrevételekre adott válaszát. Ugyanezen a napon a portugál hatóságok további információkat nyújtottak, amelyek tartalmazták a BPN új szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a 2012. januári szerkezetátalakítási terv) és a Bizottság 2011. december 21-i, keretszerződéssel kapcsolatos kiegészítő kérdéseire adott válaszát. Ezt az információt 2012. február 3-án kiegészítették a BIC által készített üzleti és életképességi tervvel, amely a továbbiakban e határozat alkalmazásában a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerves részének minősül. 2012. február 10-én, 17-én és 23-án további információkat nyújtottak be a Bizottság által a portugál hatóságokhoz intézett 2012. február 8-i, 14-i és 17-i további kérdésekre.2012. március 16-án Portugália egy sor kötelezettségvállalásról biztosította a Bizottságot. |
| --- | --- |

(18)

2012. január 20-án Portugália megküldte a 2011. október 24-i határozatban tett észrevételekre adott válaszát. Ugyanezen a napon a portugál hatóságok további információkat nyújtottak, amelyek tartalmazták a BPN új szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a 2012. januári szerkezetátalakítási terv) és a Bizottság 2011. december 21-i, keretszerződéssel kapcsolatos kiegészítő kérdéseire adott válaszát. Ezt az információt 2012. február 3-án kiegészítették a BIC által készített üzleti és életképességi tervvel, amely a továbbiakban e határozat alkalmazásában a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerves részének minősül. 2012. február 10-én, 17-én és 23-án további információkat nyújtottak be a Bizottság által a portugál hatóságokhoz intézett 2012. február 8-i, 14-i és 17-i további kérdésekre.2012. március 16-án Portugália egy sor kötelezettségvállalásról biztosította a Bizottságot.

| (19) | Az eljárás során számos információcserére, telekonferenciára és találkozóra került sor a portugál állam, a BPN és a Bizottság között. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás során számos információcserére, telekonferenciára és találkozóra került sor a portugál állam, a BPN és a Bizottság között.

2.   A kedvezményezett és a támogatási intézkedések leírása

2.1.   A kedvezményezett bemutatása és nehézségei

| (20) | A BPN egy portugáliai székhelyű pénzintézet, amely széles körű banki szolgáltatásokat nyújt. 2008. november 11-én államosították, ekkor 213 leányvállalatból (ezek közül 4 Franciaországban) és hozzávetőleg 2 200 alkalmazottból álló hálózattal, valamint 6,6 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal rendelkezett, amely a portugál lakossági banki ágazat teljes eszközállománya hozzávetőleg 2 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(20)

A BPN egy portugáliai székhelyű pénzintézet, amely széles körű banki szolgáltatásokat nyújt. 2008. november 11-én államosították, ekkor 213 leányvállalatból (ezek közül 4 Franciaországban) és hozzávetőleg 2 200 alkalmazottból álló hálózattal, valamint 6,6 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal rendelkezett, amely a portugál lakossági banki ágazat teljes eszközállománya hozzávetőleg 2 %-ának felelt meg.

| (21) | A portugál hatóságok szerint (5) a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal és a Moody’s hitelminősítő intézet 2008. július 18-án Baa1 szintről Baa3 szintre leminősítette a BPN-t (6). Míg augusztus végén a BPN likviditási helyzete 316 millió EUR-val pozitív volt, 2008. október 22-re 831 millió EUR értékű súlyos negatív likviditással rendelkezett, és a Portugál Nemzeti Bankban lévő betéti számlájának összege messze elmaradt attól az átlagértéktől, amelyet a jogszabályban előírt határértékeknek való megfelelés érdekében biztosítania kellett volna. Ekkor, 2008 októberében számos kezdeményezés történt azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a bank számára likviditási problémáinak megoldását, és megelőzzék a nemfizetést, különösen egy hitelek formájában nyújtott különleges likviditási támogatással, valamint a Portugál Nemzeti Bank és az állami tulajdonú CGD egyéb műveletei útján. (7). |
| --- | --- |

(21)

A portugál hatóságok szerint (5) a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal és a Moody’s hitelminősítő intézet 2008. július 18-án Baa1 szintről Baa3 szintre leminősítette a BPN-t (6). Míg augusztus végén a BPN likviditási helyzete 316 millió EUR-val pozitív volt, 2008. október 22-re 831 millió EUR értékű súlyos negatív likviditással rendelkezett, és a Portugál Nemzeti Bankban lévő betéti számlájának összege messze elmaradt attól az átlagértéktől, amelyet a jogszabályban előírt határértékeknek való megfelelés érdekében biztosítania kellett volna. Ekkor, 2008 októberében számos kezdeményezés történt azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a bank számára likviditási problémáinak megoldását, és megelőzzék a nemfizetést, különösen egy hitelek formájában nyújtott különleges likviditási támogatással, valamint a Portugál Nemzeti Bank és az állami tulajdonú CGD egyéb műveletei útján. (7).

| (22) | Tekintettel a BPN-nél felhalmozódott veszteség mértékére, a portugál hatóságok további likviditási támogatást nem tartottak megvalósíthatónak, figyelembe véve, „hogy mekkora kockázatnak tennék ki” [a Portugál Nemzeti Bankot és a CGD-t] (8). A BPN részvényeseinek tervet kellett benyújtaniuk, de a kormány a Portugál Nemzeti Bank 2008. október 30-án kiadott véleménye alapján nem tartotta megvalósíthatónak a tervet. Mivel a BPN a nagyfokú értékvesztés (9) miatt tovább már nem felelt meg a fizetőképességi követelményeknek, a kormány javasolta a parlamentnek a BPN nulla EUR ért történő államosítását (10). E javaslatot 2008. november 11-én a 62-A/2008. számú törvénnyel (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) jóváhagyták. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel a BPN-nél felhalmozódott veszteség mértékére, a portugál hatóságok további likviditási támogatást nem tartottak megvalósíthatónak, figyelembe véve, „hogy mekkora kockázatnak tennék ki” [a Portugál Nemzeti Bankot és a CGD-t] (8). A BPN részvényeseinek tervet kellett benyújtaniuk, de a kormány a Portugál Nemzeti Bank 2008. október 30-án kiadott véleménye alapján nem tartotta megvalósíthatónak a tervet. Mivel a BPN a nagyfokú értékvesztés (9) miatt tovább már nem felelt meg a fizetőképességi követelményeknek, a kormány javasolta a parlamentnek a BPN nulla EUR ért történő államosítását (10). E javaslatot 2008. november 11-én a 62-A/2008. számú törvénnyel (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) jóváhagyták.

| (23) | A portugál hatóságok szerint az értékvesztést a Portugál Nemzeti Bank által, illetve a 2008 júniusában végzett külső ellenőrzések során észlelt szabálytalanságok és jogellenes gyakorlatok eredményezték, amelyeket a Portugál Nemzeti Bank egy 2009-es jelentése „a csoport vezetésének legmagasabb szintjén elkövetett, tartós és szándékos csalárd magatartásként” jellemzett (11). E gyakorlatok nyomán kivizsgálásokat és számos közigazgatási jogsértési eljárást („processos de contra-ordenação”) indítottak, valamint panaszt nyújtottak be a köztársaság államügyészi hivatalához. |
| --- | --- |

(23)

A portugál hatóságok szerint az értékvesztést a Portugál Nemzeti Bank által, illetve a 2008 júniusában végzett külső ellenőrzések során észlelt szabálytalanságok és jogellenes gyakorlatok eredményezték, amelyeket a Portugál Nemzeti Bank egy 2009-es jelentése „a csoport vezetésének legmagasabb szintjén elkövetett, tartós és szándékos csalárd magatartásként” jellemzett (11). E gyakorlatok nyomán kivizsgálásokat és számos közigazgatási jogsértési eljárást („processos de contra-ordenação”) indítottak, valamint panaszt nyújtottak be a köztársaság államügyészi hivatalához.

| (24) | Az államosításról szóló törvény értelmében a CGD-t bízták meg a BPN irányításával, a BPN irányító testületei tagjainak kijelölésével és azzal, hogy az államosítástól számított 60 napon belül határozza meg a BPN irányítási célkitűzéseit. Az államosításról szóló törvény ezenfelül arról is rendelkezett, hogy a CGD által „az államosítással összefüggésben vagy az állam nevében a BPN-nek nyújtott hitel vagy likviditási segítségnyújtás ... állami kezességvállalásban részesül” (12). |
| --- | --- |

(24)

Az államosításról szóló törvény értelmében a CGD-t bízták meg a BPN irányításával, a BPN irányító testületei tagjainak kijelölésével és azzal, hogy az államosítástól számított 60 napon belül határozza meg a BPN irányítási célkitűzéseit. Az államosításról szóló törvény ezenfelül arról is rendelkezett, hogy a CGD által „az államosítással összefüggésben vagy az állam nevében a BPN-nek nyújtott hitel vagy likviditási segítségnyújtás ... állami kezességvállalásban részesül” (12).

2.2.   Az államosítást megelőző pénzügyi támogatási intézkedések

| (25) | A 2008 novemberében történt államosítását megelőzően a BPN már számos, a portugál hatóságok által „különleges likviditási támogatási intézkedésnek” nevezett pénzügyi támogatási intézkedésben részesült (13). 2010. február 17-én a portugál hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. október 30-ig tartó időszakban a BPN összesen 501,6 millió EUR különleges likviditási támogatást kapott a CGD-től és a Portugál Nemzeti Banktól, amely a CGD által a BPN-nek nyújtott, összesen 315 millió EUR értékű négy hitelt (14) és a Portugál Nemzeti Bank által 2008 októberében nyújtott, 186,6 millió EUR-s vészhelyzeti likviditási támogatást (15) tartalmazott. |
| --- | --- |

(25)

A 2008 novemberében történt államosítását megelőzően a BPN már számos, a portugál hatóságok által „különleges likviditási támogatási intézkedésnek” nevezett pénzügyi támogatási intézkedésben részesült (13). 2010. február 17-én a portugál hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. október 30-ig tartó időszakban a BPN összesen 501,6 millió EUR különleges likviditási támogatást kapott a CGD-től és a Portugál Nemzeti Banktól, amely a CGD által a BPN-nek nyújtott, összesen 315 millió EUR értékű négy hitelt (14) és a Portugál Nemzeti Bank által 2008 októberében nyújtott, 186,6 millió EUR-s vészhelyzeti likviditási támogatást (15) tartalmazott.

| (26) | Míg a Portugál Nemzeti Bank az államosítást követően visszatérítésben részesült, a CGD által nyújtott négy hitel visszafizetésére csak 2009. március 9-én, a BPN első kereskedelmi kötvényének kibocsátásával került sor. |
| --- | --- |

(26)

Míg a Portugál Nemzeti Bank az államosítást követően visszatérítésben részesült, a CGD által nyújtott négy hitel visszafizetésére csak 2009. március 9-én, a BPN első kereskedelmi kötvényének kibocsátásával került sor.

2.3.   Az államosítást követően nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések

| (27) | 2009 márciusában a BPN kereskedelmi kötvényt bocsátott ki a CGD általi garantált jegyzéssel és összesen 2 milliárd EUR értékű állami kezességvállalással. 2009. augusztus 14-én a Bizottságot tájékoztatták ezekről az állami garanciákról. |
| --- | --- |

(27)

2009 márciusában a BPN kereskedelmi kötvényt bocsátott ki a CGD általi garantált jegyzéssel és összesen 2 milliárd EUR értékű állami kezességvállalással. 2009. augusztus 14-én a Bizottságot tájékoztatták ezekről az állami garanciákról.

| (28) | 2010. február 17-i levelükben a portugál hatóságok megemlítették azt is, hogy 2009. október 27-én a CGD-t felhatalmazták arra, hogy további 1 milliárd EUR értékben jegyezzen kereskedelmi kötvényeket állami kezességvállalással. Ezt követően 2010. június 14-én a Bizottságot elektronikus levélben tájékoztatták arról is, hogy a BPN által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás 4 milliárd EUR-ra emelkedett, mivel 2010 áprilisában a BPN harmadszorra is kereskedelmikötvény-kibocsátást szervezett 1 milliárd EUR összegben, amely kötvényeket a CGD jegyezte. |
| --- | --- |

(28)

2010. február 17-i levelükben a portugál hatóságok megemlítették azt is, hogy 2009. október 27-én a CGD-t felhatalmazták arra, hogy további 1 milliárd EUR értékben jegyezzen kereskedelmi kötvényeket állami kezességvállalással. Ezt követően 2010. június 14-én a Bizottságot elektronikus levélben tájékoztatták arról is, hogy a BPN által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás 4 milliárd EUR-ra emelkedett, mivel 2010 áprilisában a BPN harmadszorra is kereskedelmikötvény-kibocsátást szervezett 1 milliárd EUR összegben, amely kötvényeket a CGD jegyezte.

| (29) | Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a BPN 2008. novemberi államosítása és 2011 januárja között folyamatosan igénybe vette a CGD által számára nyújtott pénzpiaci hitelkereteket. 2009. február 28-ára a BPN-nek e három rövid lejáratú eszköz keretében a CGD-vel szemben fennálló tartozása hozzávetőleg 2,2 milliárd EUR-ra emelkedett. A portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint ezt az összeget csökkentették a (27) és a (28) bekezdésben szereplő kereskedelmi kötvény kibocsátásával (16). |
| --- | --- |

(29)

Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a BPN 2008. novemberi államosítása és 2011 januárja között folyamatosan igénybe vette a CGD által számára nyújtott pénzpiaci hitelkereteket. 2009. február 28-ára a BPN-nek e három rövid lejáratú eszköz keretében a CGD-vel szemben fennálló tartozása hozzávetőleg 2,2 milliárd EUR-ra emelkedett. A portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint ezt az összeget csökkentették a (27) és a (28) bekezdésben szereplő kereskedelmi kötvény kibocsátásával (16).

| (30) | 2011 júniusára a BPN CGD-vel szembeni, pénzpiaci eszközök tekintetében vett kitettsége hozzávetőleg 1 milliárd EUR-nak felelt meg. Noha a finanszírozást naponta hajtották végre, a portugál hatóságok szerint az strukturális jellegű volt, hosszabb határidőkkel (17), és a 2011. júniusi negyedik, egyben utolsó kereskedelmikötvény-kibocsátással váltották fel, amelynek során két, egyenként 500 millió EUR összegű kötvénycsomagot bocsátottak ki. |
| --- | --- |

(30)

2011 júniusára a BPN CGD-vel szembeni, pénzpiaci eszközök tekintetében vett kitettsége hozzávetőleg 1 milliárd EUR-nak felelt meg. Noha a finanszírozást naponta hajtották végre, a portugál hatóságok szerint az strukturális jellegű volt, hosszabb határidőkkel (17), és a 2011. júniusi negyedik, egyben utolsó kereskedelmikötvény-kibocsátással váltották fel, amelynek során két, egyenként 500 millió EUR összegű kötvénycsomagot bocsátottak ki.

| (31) | A portugál hatóságok által 2012. február 3-án benyújtott adatok szerint a BPN CGD-vel szemben fennálló tartozásának összege (a kereskedelmikötvény-kibocsátások kivételével) 2011. december 31-én 433,7 millió EUR, 2012. január 31-én pedig 232 millió EUR volt.

  1.   táblázat


  A BPN CGD-től kapott likviditásának áttekintése, 2011. december 31-én | Explicit állami kezességvállalással | CGD hitelek
  (explicit állami kezességvállalás nélkül) | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPN | 1 400 000 000,00 | 433 732 654,56 | 1 833 732 654,56 |
| Különleges célú gazdasági egységek (18) | 3 100 000 000,00 | 795 111 660,00 | 3 895 111 660,00 |
| Összesen | 4 500 000 000,00 | 1 228 844 314,56 | 5 728 844 314,56 |
| Forrás: portugál hatóságok |

(31)

A portugál hatóságok által 2012. február 3-án benyújtott adatok szerint a BPN CGD-vel szemben fennálló tartozásának összege (a kereskedelmikötvény-kibocsátások kivételével) 2011. december 31-én 433,7 millió EUR, 2012. január 31-én pedig 232 millió EUR volt.

1.   táblázat

A BPN CGD-től kapott likviditásának áttekintése, 2011. december 31-én

Explicit állami kezességvállalással

CGD hitelek

(explicit állami kezességvállalás nélkül)

Összesen

BPN

1 400 000 000,00

433 732 654,56

1 833 732 654,56

Különleges célú gazdasági egységek (18)

3 100 000 000,00

795 111 660,00

3 895 111 660,00

Összesen

4 500 000 000,00

1 228 844 314,56

5 728 844 314,56

Forrás: portugál hatóságok

| (32) | Megjegyzendő, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretre. |
| --- | --- |

(32)

Megjegyzendő, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretre.

| (33) | Ennélfogva egyértelmű, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése, valamint a gazdasági és pénzügyi államtitkár által kiadott számos utasítás értelmében az 1. táblázatban szereplő valamennyi összeg állami kezességvállalásban részesül. Az állami kezességvállalásokért fizetendő ellentételezés mértékét évi 0,2 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(33)

Ennélfogva egyértelmű, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése, valamint a gazdasági és pénzügyi államtitkár által kiadott számos utasítás értelmében az 1. táblázatban szereplő valamennyi összeg állami kezességvállalásban részesül. Az állami kezességvállalásokért fizetendő ellentételezés mértékét évi 0,2 %-ban állapították meg.

2.4.   A BPN szerkezetátalakítása

| (34) | 2010. szeptember 16-án a portugál hatóságok benyújtották 2010. szeptember 13-i első szerkezetátalakítási tervüket (a továbbiakban: „a 2010. évi szerkezetátalakítási terv”) a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(34)

2010. szeptember 16-án a portugál hatóságok benyújtották 2010. szeptember 13-i első szerkezetátalakítási tervüket (a továbbiakban: „a 2010. évi szerkezetátalakítási terv”) a Bizottságnak.

| (35) | A portugál hatóságok ebben a tervben arra irányuló szándékukról tájékoztattak, hogy a BPN-t jó bankra és rossz bankra osztják fel, majd a jó bankot megpróbálják értékesíteni. |
| --- | --- |

(35)

A portugál hatóságok ebben a tervben arra irányuló szándékukról tájékoztattak, hogy a BPN-t jó bankra és rossz bankra osztják fel, majd a jó bankot megpróbálják értékesíteni.

| (36) | Az állam nyílt ajánlattételi eljárás keretében kívánta értékesíteni a „jó bankot”, a BPN S.A.-t, amely a tervek szerint kizárólag lakossági bank lett volna. Az eljárást pályázati felhívás alapján kívánták lefolytatni, amelynek leírását („Caderno de Encargos”) a portugál hatóságok 2010. augusztus 16-án jóváhagyták (19). |
| --- | --- |

(36)

Az állam nyílt ajánlattételi eljárás keretében kívánta értékesíteni a „jó bankot”, a BPN S.A.-t, amely a tervek szerint kizárólag lakossági bank lett volna. Az eljárást pályázati felhívás alapján kívánták lefolytatni, amelynek leírását („Caderno de Encargos”) a portugál hatóságok 2010. augusztus 16-án jóváhagyták (19).

| (37) | A 2010. évi szerkezetátalakítási terv értelmében a reprivatizáció nem érintette volna a BPN bizonyos eszközeit és kötelezettségeit, amelyek három új különleges célú gazdasági egységhez, a Parvaloremhez, a Parupshoz és a Parparticipadashoz kerültek volna át. E különleges célú gazdasági egységek kezdetben a BPN-en belül maradtak volna, és az értékesítést követően az államhoz kerültek volna. A kölcsönöket és hiteleket a Parvaloremre, az ingatlan- és a befektetési alapokat a Parupsra, a leányvállalatokat pedig a Parparticipadasra ruházták volna át. A portugál hatóságok a különleges célú gazdasági egységekhez átkerülő eszközök teljes összegét 3,885 milliárd EUR-ra értékelték, amelyből 2,507 milliárd EUR a Parvaloremhez, 1,228 milliárd EUR a Parupshoz és 150 millió EUR a Parparticipadashoz került. |
| --- | --- |

(37)

A 2010. évi szerkezetátalakítási terv értelmében a reprivatizáció nem érintette volna a BPN bizonyos eszközeit és kötelezettségeit, amelyek három új különleges célú gazdasági egységhez, a Parvaloremhez, a Parupshoz és a Parparticipadashoz kerültek volna át. E különleges célú gazdasági egységek kezdetben a BPN-en belül maradtak volna, és az értékesítést követően az államhoz kerültek volna. A kölcsönöket és hiteleket a Parvaloremre, az ingatlan- és a befektetési alapokat a Parupsra, a leányvállalatokat pedig a Parparticipadasra ruházták volna át. A portugál hatóságok a különleges célú gazdasági egységekhez átkerülő eszközök teljes összegét 3,885 milliárd EUR-ra értékelték, amelyből 2,507 milliárd EUR a Parvaloremhez, 1,228 milliárd EUR a Parupshoz és 150 millió EUR a Parparticipadashoz került.

| (38) | A hiteleket névértéken ruházták át, a befektetési jegyeket, értékpapírokat és ingatlanokat vételáron, míg a BPN tulajdonában lévő vállalatokat könyv szerinti értékükön kívánták átruházni. A portugál hatóságok szerint a teljes értékvesztés becsült összege 2010 decemberében 1,798 milliárd EUR-nak felelt meg, az alábbiak szerinti bontásban: i. hitelek: 1,474 milliárd EUR; ii. ingatlan: 16 millió EUR; iii. befektetési jegyek: 247 millió EUR; valamint iv. értékpapírok: 61 millió EUR. A portugál hatóságok által 2012. január 20-án benyújtott tájékoztatás szerint ezek az eszközök 2010. december 23-án és 30-án kerültek a különleges célú gazdasági egységekhez (20). A különleges célú gazdasági egységek azonban 2012. február 15-ig a BPN-en belül maradtak; ekkor kivonták azokat a BPN-ből, és egy másik, állami irányítás alatt álló vállalathoz kerültek. |
| --- | --- |

(38)

A hiteleket névértéken ruházták át, a befektetési jegyeket, értékpapírokat és ingatlanokat vételáron, míg a BPN tulajdonában lévő vállalatokat könyv szerinti értékükön kívánták átruházni. A portugál hatóságok szerint a teljes értékvesztés becsült összege 2010 decemberében 1,798 milliárd EUR-nak felelt meg, az alábbiak szerinti bontásban: i. hitelek: 1,474 milliárd EUR; ii. ingatlan: 16 millió EUR; iii. befektetési jegyek: 247 millió EUR; valamint iv. értékpapírok: 61 millió EUR. A portugál hatóságok által 2012. január 20-án benyújtott tájékoztatás szerint ezek az eszközök 2010. december 23-án és 30-án kerültek a különleges célú gazdasági egységekhez (20). A különleges célú gazdasági egységek azonban 2012. február 15-ig a BPN-en belül maradtak; ekkor kivonták azokat a BPN-ből, és egy másik, állami irányítás alatt álló vállalathoz kerültek.

| (39) | A portugál hatóságok szerint az eszközöket objektív kritériumok alapján ruházták át a különleges célú gazdasági egységekre, figyelembe véve az értékveszteség nagyságát és azt, hogy az államosítást követően egyes tevékenységek (fogyasztói hitelek, befektetési bank, eszközkezelés, befektetési alapok kezelése, biztosítás és nemzetközi kereskedelem) nem tartoztak a BPN alaptevékenységéhez. A BPN olyan, tisztán lakossági bankként kívánta újrapozicionálni magát, amelyet kevésbé érint a nagykereskedelmi finanszírozás bizonytalanságának kockázata. |
| --- | --- |

(39)

A portugál hatóságok szerint az eszközöket objektív kritériumok alapján ruházták át a különleges célú gazdasági egységekre, figyelembe véve az értékveszteség nagyságát és azt, hogy az államosítást követően egyes tevékenységek (fogyasztói hitelek, befektetési bank, eszközkezelés, befektetési alapok kezelése, biztosítás és nemzetközi kereskedelem) nem tartoztak a BPN alaptevékenységéhez. A BPN olyan, tisztán lakossági bankként kívánta újrapozicionálni magát, amelyet kevésbé érint a nagykereskedelmi finanszírozás bizonytalanságának kockázata.

| (40) | A különleges célú gazdasági egységek az eszközök felvásárlását két, összesen 3,895 milliárd EUR értékű finanszírozási keret révén finanszírozták, amelyek a CGD által megvásárolt 3,1 milliárd EUR értékű, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvényt és 795 millió EUR összértékű, zálogjoggal terhelt eszközt tartalmaztak. Az eszközök különleges célú gazdasági egységeknek történő értékesítéséből származó bevételek lehetővé tették, hogy a BPN visszafizesse a CGD-től kapott 3,9 milliárd EUR-s finanszírozást – 3,6 milliárd EUR-t az eredetileg 4 milliárd EUR értékű kereskedelmi kötvényekből (tehát 400 millió EUR-nyi, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmi kötvényt továbbra sem fizetett vissza a BPN), valamint 300 millió EUR-nyi rövid lejáratú pénzpiaci hitelt. |
| --- | --- |

(40)

A különleges célú gazdasági egységek az eszközök felvásárlását két, összesen 3,895 milliárd EUR értékű finanszírozási keret révén finanszírozták, amelyek a CGD által megvásárolt 3,1 milliárd EUR értékű, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvényt és 795 millió EUR összértékű, zálogjoggal terhelt eszközt tartalmaztak. Az eszközök különleges célú gazdasági egységeknek történő értékesítéséből származó bevételek lehetővé tették, hogy a BPN visszafizesse a CGD-től kapott 3,9 milliárd EUR-s finanszírozást – 3,6 milliárd EUR-t az eredetileg 4 milliárd EUR értékű kereskedelmi kötvényekből (tehát 400 millió EUR-nyi, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmi kötvényt továbbra sem fizetett vissza a BPN), valamint 300 millió EUR-nyi rövid lejáratú pénzpiaci hitelt.

| (41) | Az eszközátruházást követően a BPN mérlegfőösszege hozzávetőleg 30 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(41)

Az eszközátruházást követően a BPN mérlegfőösszege hozzávetőleg 30 %-kal csökkent.

| (42) | A portugál hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint annak érdekében, hogy a BPN teljesítse a jogi és szabályozási követelményeket (azaz, hogy elérje a 2011-re előírt 9 %-os alapvető tőkét (21)), és tekintettel arra, hogy a BPN saját tőkéje várhatóan az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházását követően is negatív lenne, az államnak 417 millió EUR-val fel kellett volna tőkésítenie a BPN-t (22). |
| --- | --- |

(42)

A portugál hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint annak érdekében, hogy a BPN teljesítse a jogi és szabályozási követelményeket (azaz, hogy elérje a 2011-re előírt 9 %-os alapvető tőkét (21)), és tekintettel arra, hogy a BPN saját tőkéje várhatóan az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházását követően is negatív lenne, az államnak 417 millió EUR-val fel kellett volna tőkésítenie a BPN-t (22).

| (43) | A Portugália által meghirdetett ajánlatban a BPN-ért fizetendő alapárat (amely nem tartalmazta a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket) a harmadik fél szakértők, a Deloitte ([...] (23) millió EUR-s) és a Deutsche Bank ([...] millió EUR-s) értékelése alapján 171,1 millió EUR összegben rögzítették. Eközben a BPN új, CGD által biztosított vezetése megkezdte a bank szerkezetátalakítási folyamatát. 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségeket [1–10] %-kal csökkentették; és annak érdekében, hogy kizárólag lakossági, kereskedelmi banki szolgáltatásokat nyújtó bankká alakítsák, szűkítették a BPN tevékenységi körét. A tevékenység szűkítését részben a betétek államosítást követő csökkenése, részben pedig a három különleges célú gazdasági egységre történt eszközátruházás eredményezte. Ezek az intézkedések a 2009. évi [150–250] millió EUR-hoz képest 2010-ben [50–150] millió EUR-ra csökkentették a veszteségeket. 2009 eleje óta az új vezetés a bank arculatának és termékkínálatának javítása céljából [...] új termékeket vezetett be és kampányokat indított. Az új vezetés a kockázatkezelést és a bank belső irányítási rendszereit javítani kívánó intézkedéseket is végrehajtott. |
| --- | --- |

(43)

A Portugália által meghirdetett ajánlatban a BPN-ért fizetendő alapárat (amely nem tartalmazta a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket) a harmadik fél szakértők, a Deloitte ([...] (23) millió EUR-s) és a Deutsche Bank ([...] millió EUR-s) értékelése alapján 171,1 millió EUR összegben rögzítették. Eközben a BPN új, CGD által biztosított vezetése megkezdte a bank szerkezetátalakítási folyamatát. 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségeket [1–10] %-kal csökkentették; és annak érdekében, hogy kizárólag lakossági, kereskedelmi banki szolgáltatásokat nyújtó bankká alakítsák, szűkítették a BPN tevékenységi körét. A tevékenység szűkítését részben a betétek államosítást követő csökkenése, részben pedig a három különleges célú gazdasági egységre történt eszközátruházás eredményezte. Ezek az intézkedések a 2009. évi [150–250] millió EUR-hoz képest 2010-ben [50–150] millió EUR-ra csökkentették a veszteségeket. 2009 eleje óta az új vezetés a bank arculatának és termékkínálatának javítása céljából [...] új termékeket vezetett be és kampányokat indított. Az új vezetés a kockázatkezelést és a bank belső irányítási rendszereit javítani kívánó intézkedéseket is végrehajtott.

| (44) | Az első két privatizációs felhívásra 2010. szeptember 30-i és november 30-i határidőig nem jelentkeztek érdeklődők. |
| --- | --- |

(44)

Az első két privatizációs felhívásra 2010. szeptember 30-i és november 30-i határidőig nem jelentkeztek érdeklődők.

| (45) | Miután az ajánlattételi eljárás nem járt sikerrel, 2011 januárjában Portugália jelezte a BPN szerkezetátalakítására vonatkozó szándékát, amelynek során egy új, a CGD-től független igazgatóság kinevezésével a CGD-től függetlenebbé kívánta tenni a BPN-t. Ugyancsak fel kívánta gyorsítani a BPN működésének helyreállítását a bank márkájának és vállalati arculatának átalakításával és a helyreállítási terv költségcsökkentések és a kereskedelmi dinamika fokozása útján történő megvalósításával. Többszöri felszólítás ellenére sem érkezett azonban naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(45)

Miután az ajánlattételi eljárás nem járt sikerrel, 2011 januárjában Portugália jelezte a BPN szerkezetátalakítására vonatkozó szándékát, amelynek során egy új, a CGD-től független igazgatóság kinevezésével a CGD-től függetlenebbé kívánta tenni a BPN-t. Ugyancsak fel kívánta gyorsítani a BPN működésének helyreállítását a bank márkájának és vállalati arculatának átalakításával és a helyreállítási terv költségcsökkentések és a kereskedelmi dinamika fokozása útján történő megvalósításával. Többszöri felszólítás ellenére sem érkezett azonban naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv a Bizottsághoz.

| (46) | A 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban a kormány vállalta, hogy új privatizációs eljárást indít. |
| --- | --- |

(46)

A 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban a kormány vállalta, hogy új privatizációs eljárást indít.

| (47) | A portugál hatóságok az egyetértési megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy „beindítják a Banco Português de Negócios (BPN) gyorsított eljárásban történő értékesítését, minimális ár megszabása nélkül”. E célból a versenyjogi szabályok szerinti jóváhagyásra új tervet nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. A cél, hogy legkésőbb 2011. július végére találjanak vevőt. Az értékesítés előmozdítása érdekében három meglévő, a bank nemteljesítő és alaptevékenységéhez nem tartozó eszközeit birtokló különleges célú gazdasági egységet különítettek el a BPN-től, és a lehetséges vevőkkel folytatott egyeztetések részeként további eszközöket ruházhatnak át ezekre az egységekre. Ahhoz, hogy vonzóbbá váljon a befektetők számára, a BPN újabb, még nagyratörőbb, horizontális költségcsökkentési intézkedéseket tartalmazó programot indít. Amint megoldás születik, az állam az adott időpontban meghatározandó ütemezés szerint átveszi a CGD BPN-nel szembeni, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó követeléseit és a kapcsolódó különleges célú gazdasági egységek mindegyikét (24). |
| --- | --- |

(47)

A portugál hatóságok az egyetértési megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy „beindítják a Banco Português de Negócios (BPN) gyorsított eljárásban történő értékesítését, minimális ár megszabása nélkül”. E célból a versenyjogi szabályok szerinti jóváhagyásra új tervet nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. A cél, hogy legkésőbb 2011. július végére találjanak vevőt. Az értékesítés előmozdítása érdekében három meglévő, a bank nemteljesítő és alaptevékenységéhez nem tartozó eszközeit birtokló különleges célú gazdasági egységet különítettek el a BPN-től, és a lehetséges vevőkkel folytatott egyeztetések részeként további eszközöket ruházhatnak át ezekre az egységekre. Ahhoz, hogy vonzóbbá váljon a befektetők számára, a BPN újabb, még nagyratörőbb, horizontális költségcsökkentési intézkedéseket tartalmazó programot indít. Amint megoldás születik, az állam az adott időpontban meghatározandó ütemezés szerint átveszi a CGD BPN-nel szembeni, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó követeléseit és a kapcsolódó különleges célú gazdasági egységek mindegyikét (24).

| (48) | 2011. május elején harmadszor is meghirdették a privatizációt minimális ár nélkül annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásnak megfelelően 2011. július 31-re vevőt találjanak a BPN-re. |
| --- | --- |

(48)

2011. május elején harmadszor is meghirdették a privatizációt minimális ár nélkül annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásnak megfelelően 2011. július 31-re vevőt találjanak a BPN-re.

| (49) | Ajánlattételi eljárást folytattak le, amelynek során több potenciális érdeklődő vevővel is felvették a kapcsolatot. Elkészült a befektetési lehetőségek áttekintése is. Ennek értelmében az érdekelteknek a BPN-részvények 100 %-ára kellett ajánlatot tenniük, de kérhették, hogy további eszközök és kötelezettségek is kikerüljenek a BPN mérlegéből. Kérhettek magasabb összegű feltőkésítéssel járó forgatókönyveket is. A BPN és a potenciális ajánlattevők aláírták az eljárás szabályait meghatározó megállapodást, amely lehetővé tette számukra, hogy belépjenek a 2011. június 15-én 5 hétre létrehozott titokszobába. |
| --- | --- |

(49)

Ajánlattételi eljárást folytattak le, amelynek során több potenciális érdeklődő vevővel is felvették a kapcsolatot. Elkészült a befektetési lehetőségek áttekintése is. Ennek értelmében az érdekelteknek a BPN-részvények 100 %-ára kellett ajánlatot tenniük, de kérhették, hogy további eszközök és kötelezettségek is kikerüljenek a BPN mérlegéből. Kérhettek magasabb összegű feltőkésítéssel járó forgatókönyveket is. A BPN és a potenciális ajánlattevők aláírták az eljárás szabályait meghatározó megállapodást, amely lehetővé tette számukra, hogy belépjenek a 2011. június 15-én 5 hétre létrehozott titokszobába.

| (50) | 2011. július 20-ig négy kötelező erejű ajánlatot nyújtottak be Ezeket az ajánlatokat a CGD és a BPN igazgatóságai megvizsgálták és 2011. július 25-én benyújtották véleményüket a részvényesnek – az államnak. |
| --- | --- |

(50)

2011. július 20-ig négy kötelező erejű ajánlatot nyújtottak be Ezeket az ajánlatokat a CGD és a BPN igazgatóságai megvizsgálták és 2011. július 25-én benyújtották véleményüket a részvényesnek – az államnak.

| (51) | A négy kötelező erejű ajánlatot benyújtó ajánlattevőből hármat kizártak. A portugál hatóságok szerint két ajánlattevő (a Montepio és az Aníbal Ribeiro) nem teljesítette a BPN-nel kötött megállapodásban szereplő követelményeket (25). A Montepio a BPN részvényeinek felvásárlására nem, mindössze a kiválasztott eszközökre és kötelezettségekre tett ajánlatot, míg az Aníbal Ribeiro nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra, hogy rendelkezik egy bank irányításához szükséges vezetési és pénzügyi kapacitással. A harmadik, a NEI (26) által tett ajánlat megfelelt a megállapodás követelményeinek, azonban nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevő alkalmas a bank vezetésére és rendelkezik a BPN későbbi tőkeigényeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi kapacitással. |
| --- | --- |

(51)

A négy kötelező erejű ajánlatot benyújtó ajánlattevőből hármat kizártak. A portugál hatóságok szerint két ajánlattevő (a Montepio és az Aníbal Ribeiro) nem teljesítette a BPN-nel kötött megállapodásban szereplő követelményeket (25). A Montepio a BPN részvényeinek felvásárlására nem, mindössze a kiválasztott eszközökre és kötelezettségekre tett ajánlatot, míg az Aníbal Ribeiro nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra, hogy rendelkezik egy bank irányításához szükséges vezetési és pénzügyi kapacitással. A harmadik, a NEI (26) által tett ajánlat megfelelt a megállapodás követelményeinek, azonban nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevő alkalmas a bank vezetésére és rendelkezik a BPN későbbi tőkeigényeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi kapacitással.

| (52) | Az ajánlattételi eljárás során benyújtott egyetlen érvényes ajánlat alapján, amelyet 2011. július 20-án a BIC tett (a továbbiakban: a BIC 2011. július 20-i ajánlata), a kormány 2011. július 31-én úgy határozott, hogy a továbbiakban kizárólagos tárgyalásokat folytat a BIC-vel |
| --- | --- |

(52)

Az ajánlattételi eljárás során benyújtott egyetlen érvényes ajánlat alapján, amelyet 2011. július 20-án a BIC tett (a továbbiakban: a BIC 2011. július 20-i ajánlata), a kormány 2011. július 31-én úgy határozott, hogy a továbbiakban kizárólagos tárgyalásokat folytat a BIC-vel

| (53) | A Portugál Nemzeti Bank 2007. október 9-én felhatalmazta a BIC-t arra, hogy kereskedelmi banki tevékenységet folytasson, és a főként a vállalati és magán banki szolgáltatások területén aktív bank 2008 májusában megkezdte tényleges működését Portugáliában. A BIC főrészvényesei egy angolai befektetői csoport, valamint portugál részvényesek, például az Amorim Projectos SGPS, SA (amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik). 2010 decemberében a BIC forgalma 389 millió EUR volt, 1 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal, 2011. március 31-én pedig 32 millió EUR-s tőkével és 7 bankfiókkal rendelkezett. A Portugália által benyújtott adatok szerint a BIC piaci részesedése azokban a piaci szegmensekben, amelyekben tevékenységet folytat, kevesebb mint1 % (27). |
| --- | --- |

(53)

A Portugál Nemzeti Bank 2007. október 9-én felhatalmazta a BIC-t arra, hogy kereskedelmi banki tevékenységet folytasson, és a főként a vállalati és magán banki szolgáltatások területén aktív bank 2008 májusában megkezdte tényleges működését Portugáliában. A BIC főrészvényesei egy angolai befektetői csoport, valamint portugál részvényesek, például az Amorim Projectos SGPS, SA (amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik). 2010 decemberében a BIC forgalma 389 millió EUR volt, 1 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal, 2011. március 31-én pedig 32 millió EUR-s tőkével és 7 bankfiókkal rendelkezett. A Portugália által benyújtott adatok szerint a BIC piaci részesedése azokban a piaci szegmensekben, amelyekben tevékenységet folytat, kevesebb mint1 % (27).

| (54) | A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a BIC 2011. július 20-i ajánlatát (28) követően a BIC-vel folytatott tárgyalások a BPN BIC-nek történő értékesítésről szóló keretszerződés 2011. december 9-i aláírásával zárultak le (29). |
| --- | --- |

(54)

A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a BIC 2011. július 20-i ajánlatát (28) követően a BIC-vel folytatott tárgyalások a BPN BIC-nek történő értékesítésről szóló keretszerződés 2011. december 9-i aláírásával zárultak le (29).

| (55) | A BIC 2011. július 20-i ajánlata mindössze általános feltételeket határozott meg és az alábbiakat írta elő:






  i. | állami feltőkésítés annak érdekében, hogy a BPN a [9–18] % alapvető tőkemegfelelési mutatónál [100–300] millió EUR-val magasabb szintet érjen el; |
| --- | --- | --- |

(55)

A BIC 2011. július 20-i ajánlata mindössze általános feltételeket határozott meg és az alábbiakat írta elő:

i.

állami feltőkésítés annak érdekében, hogy a BPN a [9–18] % alapvető tőkemegfelelési mutatónál [100–300] millió EUR-val magasabb szintet érjen el;

| ii. | a hitelkölcsönök egy, a BIC által kiválasztandó részének kivonása a [110–150] %-os hitel–betét arány elérése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

a hitelkölcsönök egy, a BIC által kiválasztandó részének kivonása a [110–150] %-os hitel–betét arány elérése érdekében;

| iii. | a hozzávetőleg [...] millió EUR-s küszöbérték (a BPN általi hitelezés becsült szintje) feletti valamennyi nemteljesítő hitel BPN-ről való átruházása; |
| --- | --- |

iii.

a hozzávetőleg [...] millió EUR-s küszöbérték (a BPN általi hitelezés becsült szintje) feletti valamennyi nemteljesítő hitel BPN-ről való átruházása;

| iv. | a BIC jogosult arra, hogy további olyan eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a BPN mérlegéből, amelyekre rendes tevékenységi köre nem terjed ki; |
| --- | --- |

iv.

a BIC jogosult arra, hogy további olyan eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a BPN mérlegéből, amelyekre rendes tevékenységi köre nem terjed ki;

| v. | a BIC által kiválasztott, piaci feltételeket nem biztosító betétek BPN-ről történő átruházása; |
| --- | --- |

v.

a BIC által kiválasztott, piaci feltételeket nem biztosító betétek BPN-ről történő átruházása;

| vi. | a CGD legfeljebb [150-650] millió EUR-s pénzügyi keretet nyújt a BIC számára [...] évre, [...] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ezt az összeget megemelik, amennyiben a betétek összege [...] milliárd EUR alá csökken; |
| --- | --- |

vi.

a CGD legfeljebb [150-650] millió EUR-s pénzügyi keretet nyújt a BIC számára [...] évre, [...] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ezt az összeget megemelik, amennyiben a betétek összege [...] milliárd EUR alá csökken;

| vii. | (az összesen hozzávetőleg 1 600 alkalmazott közül) a BPN 500-600 alkalmazottjának, valamint a bankhoz tartozó vagy legfeljebb 12 hónapos lejárati idejű lízingszerződéssel rendelkező létesítményekben található 160-170 bankfiók megtartása; |
| --- | --- |

vii.

(az összesen hozzávetőleg 1 600 alkalmazott közül) a BPN 500-600 alkalmazottjának, valamint a bankhoz tartozó vagy legfeljebb 12 hónapos lejárati idejű lízingszerződéssel rendelkező létesítményekben található 160-170 bankfiók megtartása;

| viii. | a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra; |
| --- | --- |

viii.

a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra;

| ix. | a BIC által fizetendő 30 millió EUR-s vételár. |
| --- | --- |

ix.

a BIC által fizetendő 30 millió EUR-s vételár.

| (56) | A hozzávetőleg öt hónapig tartó tárgyalásokat követően a keretszerződés az alábbiakról rendelkezett:






  i. | állami feltőkésítés annak érdekében, hogy elérjék a minimális és a BIC számára szükséges további tőkeszintet — a BIC-nek a mérleg általa javasolt kiigazítását követően összesen [200–400] millió EUR összegű tőkére volt szüksége (30); |
| --- | --- | --- |

(56)

A hozzávetőleg öt hónapig tartó tárgyalásokat követően a keretszerződés az alábbiakról rendelkezett:

i.

állami feltőkésítés annak érdekében, hogy elérjék a minimális és a BIC számára szükséges további tőkeszintet — a BIC-nek a mérleg általa javasolt kiigazítását követően összesen [200–400] millió EUR összegű tőkére volt szüksége (30);

| ii. | a BPN hitelei egy részének kivonása azokon a hiteleken felül, amelyeket 2010. december 30-i hatállyal már átruháztak a különleges célú gazdasági egységekre (31). A további hitelek kivonása lehetővé tenné a [110–150] %-os hitel–betét arány elérését. A [110-150] %-os arányt a BIC 2011. július 20-i ajánlatában határozták meg; |
| --- | --- |

ii.

a BPN hitelei egy részének kivonása azokon a hiteleken felül, amelyeket 2010. december 30-i hatállyal már átruháztak a különleges célú gazdasági egységekre (31). A további hitelek kivonása lehetővé tenné a [110–150] %-os hitel–betét arány elérését. A [110-150] %-os arányt a BIC 2011. július 20-i ajánlatában határozták meg;

| iii. | a BIC jogosult arra, hogy további eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a mérlegből; |
| --- | --- |

iii.

a BIC jogosult arra, hogy további eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a mérlegből;

| iv. | a BIC jogosult [...] hónapon belül visszaadni a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió nominális értékének legfeljebb [...]-áig) a céltartalékok ([...] millió EUR (32)) szintjét meghaladó összegben (33); |
| --- | --- |

iv.

a BIC jogosult [...] hónapon belül visszaadni a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió nominális értékének legfeljebb [...]-áig) a céltartalékok ([...] millió EUR (32)) szintjét meghaladó összegben (33);

| v. | a BIC jogosult a vonatkozó referencia-kamatláb (34) értékét legalább [...] bázisponttal meghaladó árú betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól (35); |
| --- | --- |

v.

a BIC jogosult a vonatkozó referencia-kamatláb (34) értékét legalább [...] bázisponttal meghaladó árú betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól (35);

| vi. | a BIC az adásvétel lezárása előtt jogosult kérvényezni a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök, a fizikai és pénzügyi eszközök stb. átruházását; |
| --- | --- |

vi.

a BIC az adásvétel lezárása előtt jogosult kérvényezni a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök, a fizikai és pénzügyi eszközök stb. átruházását;

| vii. | a CGD legfeljebb [150–350] millió EUR-s pénzügyi keretet (36) nyújt a BIC számára [> 2013]-ig, [...] bázispont-különbözettel növelt [...] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ez a pénzügyi keret hozzáférhetővé válik, ha a BPN betéteinek összege [...] milliárd EUR alá csökken; |
| --- | --- |

vii.

a CGD legfeljebb [150–350] millió EUR-s pénzügyi keretet (36) nyújt a BIC számára [> 2013]-ig, [...] bázispont-különbözettel növelt [...] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ez a pénzügyi keret hozzáférhetővé válik, ha a BPN betéteinek összege [...] milliárd EUR alá csökken;

| viii. | a folyamatban lévő, három évig állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a CGD-nél [> 2013]-ig, de a CGD arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy [...] előtt nem hívja le a hitelt; |
| --- | --- |

viii.

a folyamatban lévő, három évig állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a CGD-nél [> 2013]-ig, de a CGD arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy [...] előtt nem hívja le a hitelt;

| ix. | a BPN alkalmazottai hozzávetőleg felének (a hozzávetőleg 1 600-ból legalább 750 alkalmazott) megtartása. Az állam fedezi a BIC által át nem vett bankfiókok bezárásnak és az elbocsátott vagy áthelyezett alkalmazottaknak fizetendő kártérítés teljes költségét; |
| --- | --- |

ix.

a BPN alkalmazottai hozzávetőleg felének (a hozzávetőleg 1 600-ból legalább 750 alkalmazott) megtartása. Az állam fedezi a BIC által át nem vett bankfiókok bezárásnak és az elbocsátott vagy áthelyezett alkalmazottaknak fizetendő kártérítés teljes költségét;

| x. | a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra; |
| --- | --- |

x.

a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra;

| xi. | a BIC által fizetendő 40 millió EUR-s vételár; |
| --- | --- |

xi.

a BIC által fizetendő 40 millió EUR-s vételár;

| xii. | a BPN által a következő öt évben szerzett, összesen 60 millió EUR-t meghaladó összegű bevételből származó (adózás utáni) nettó nyereség 20 %-ának az állammal való megosztására vonatkozó árzáradék; |
| --- | --- |

xii.

a BPN által a következő öt évben szerzett, összesen 60 millió EUR-t meghaladó összegű bevételből származó (adózás utáni) nettó nyereség 20 %-ának az állammal való megosztására vonatkozó árzáradék;

| xiii. | a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. |
| --- | --- |

xiii.

a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára.

| (57) | A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC-nek történő értékesítéséből egyesüléssel létrejövő gazdasági egység (a továbbiakban: az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) az alapforgatókönyv, illetve egy kevésbé kedvező forgatókönyv szerint is [...] év után nyereséges lesz. A becslések szerint ennélfogva az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója az ötödik év után az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kockázattal súlyozott eszközeinek az első év végén elért [10-15] %-áról [...] %-ára fog csökkenni. A tervezett esés okai a BIC által végrehajtott szerkezetátalakítással kapcsolatos első évi negatív eredmények és a bank tevékenységének fokozása abban a tekintetben, hogy átméretezik azt annak érdekében, hogy a gazdaságnak történő több hitel nyújtásával visszanyerhesse életképességét. A szerkezetátalakítás részét fogják képezni a bank fiókjaival és arculatával, a folyamatok, az eljárások és a szervezés integrációjával, valamint az IT-vel kapcsolatos befektetések. A tervek szerint a tőkearányos jövedelmezőség (ROE) az első évi – [1-5] %-ról az 5. évre + [1-5] %-ra fog nőni, míg az eszközarányos jövedelmezőség (ROA) az első évi – [0-2] %-ról az 5. évre várhatóan + [0-2] %-ra emelkedik majd. |
| --- | --- |

(57)

A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC-nek történő értékesítéséből egyesüléssel létrejövő gazdasági egység (a továbbiakban: az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) az alapforgatókönyv, illetve egy kevésbé kedvező forgatókönyv szerint is [...] év után nyereséges lesz. A becslések szerint ennélfogva az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója az ötödik év után az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kockázattal súlyozott eszközeinek az első év végén elért [10-15] %-áról [...] %-ára fog csökkenni. A tervezett esés okai a BIC által végrehajtott szerkezetátalakítással kapcsolatos első évi negatív eredmények és a bank tevékenységének fokozása abban a tekintetben, hogy átméretezik azt annak érdekében, hogy a gazdaságnak történő több hitel nyújtásával visszanyerhesse életképességét. A szerkezetátalakítás részét fogják képezni a bank fiókjaival és arculatával, a folyamatok, az eljárások és a szervezés integrációjával, valamint az IT-vel kapcsolatos befektetések. A tervek szerint a tőkearányos jövedelmezőség (ROE) az első évi – [1-5] %-ról az 5. évre + [1-5] %-ra fog nőni, míg az eszközarányos jövedelmezőség (ROA) az első évi – [0-2] %-ról az 5. évre várhatóan + [0-2] %-ra emelkedik majd.

| (58) | Nagyobb arányú nemteljesítő hitelekkel és magasabb finanszírozási költségekkel jellemzett, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén az alapvető tőke aránya az 1. évi [10-15] %-ról az 5. évre várhatóan [8-12] %-ra csökken majd. |
| --- | --- |

(58)

Nagyobb arányú nemteljesítő hitelekkel és magasabb finanszírozási költségekkel jellemzett, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén az alapvető tőke aránya az 1. évi [10-15] %-ról az 5. évre várhatóan [8-12] %-ra csökken majd.

| (59) | Végül 2012. február 15-én a portugál állam 600 millió EUR-s tőkét juttatott a BPN-nek (37). |
| --- | --- |

(59)

Végül 2012. február 15-én a portugál állam 600 millió EUR-s tőkét juttatott a BPN-nek (37).

3.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása

| (60) | 2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy:






  — | a BPN a vevővel történő egyesüléssel létrejövő gazdasági egységként életképes; |
| --- | --- | --- |

(60)

2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy:

—

a BPN a vevővel történő egyesüléssel létrejövő gazdasági egységként életképes;

| — | a BPN-nek nyújtott támogatás a minimális összegre korlátozódott és a BIC-nek történt értékesítés a felszámoláshoz képest a legkevésbé költséges lehetőség volt; |
| --- | --- |

—

a BPN-nek nyújtott támogatás a minimális összegre korlátozódott és a BIC-nek történt értékesítés a felszámoláshoz képest a legkevésbé költséges lehetőség volt;

| — | a verseny torzulását korlátozó intézkedések elegendőek voltak; és |
| --- | --- |

—

a verseny torzulását korlátozó intézkedések elegendőek voltak; és

| — | az értékesítési folyamat a vevőnek nyújtott támogatást vont maga után. |
| --- | --- |

—

az értékesítési folyamat a vevőnek nyújtott támogatást vont maga után.

4.   Az érdekelt felek észrevételei

| (61) | A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.

5.   A portugál állam álláspontja

5.1.   A portugál állam 2011. október 24-i határozattal (az eljárás megindításáról szóló határozattal) kapcsolatos álláspontja

| (62) | A portugál hatóságok kijelentik, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv összhangban van a szerkezetátalakítási közleménnyel. E terven felül a portugál hatóságok 2012. január 20-i levelükben a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos számos észrevételt is benyújtottak. |
| --- | --- |

(62)

A portugál hatóságok kijelentik, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv összhangban van a szerkezetátalakítási közleménnyel. E terven felül a portugál hatóságok 2012. január 20-i levelükben a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos számos észrevételt is benyújtottak.

| (63) | A portugál hatóságok véleménye szerint a BPN-nek nyújtott intézkedések három típusa nem minősül állami támogatásnak: |
| --- | --- |

(63)

A portugál hatóságok véleménye szerint a BPN-nek nyújtott intézkedések három típusa nem minősül állami támogatásnak:

| (64) | Először is, Portugália kijelenti, hogy a BPN-nek az államosítás előtt nyújtott támogatási intézkedések, azaz a vészhelyzeti likviditási támogatás és a 2008 októberében a CGD által nyújtott négy hitel nem tartalmaz állami támogatást. Portugália azzal érvel, hogy a vészhelyzeti likviditási támogatást a Portugál Nemzeti Bank független módon nyújtotta, büntetőkamattal és a BPN általi fedezettel. A CGD 2008. októberi hiteleit piaci feltételek mellett, versenyképes kamatlábbal és megfelelő kezességvállalásokkal nyújtotta, és ennek megfelelően azok nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t. |
| --- | --- |

(64)

Először is, Portugália kijelenti, hogy a BPN-nek az államosítás előtt nyújtott támogatási intézkedések, azaz a vészhelyzeti likviditási támogatás és a 2008 októberében a CGD által nyújtott négy hitel nem tartalmaz állami támogatást. Portugália azzal érvel, hogy a vészhelyzeti likviditási támogatást a Portugál Nemzeti Bank független módon nyújtotta, büntetőkamattal és a BPN általi fedezettel. A CGD 2008. októberi hiteleit piaci feltételek mellett, versenyképes kamatlábbal és megfelelő kezességvállalásokkal nyújtotta, és ennek megfelelően azok nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.

| (65) | Másodszor, Portugália tagadja, hogy a BPN államosítását követően a CGD által a BPN-nek nyújtott finanszírozás (bankközi pénzpiaci műveletek és a kereskedelmi kötvények CGD általi jegyzése) állami támogatást érintett. Portugália érvei szerint ezek kereskedelmi tranzakciók voltak, amelyek feltételei azonosak voltak a körültekintő befektetők által egy piacgazdaságban végrehajtott hasonló tranzakciókéval. Ennélfogva ezek nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t. |
| --- | --- |

(65)

Másodszor, Portugália tagadja, hogy a BPN államosítását követően a CGD által a BPN-nek nyújtott finanszírozás (bankközi pénzpiaci műveletek és a kereskedelmi kötvények CGD általi jegyzése) állami támogatást érintett. Portugália érvei szerint ezek kereskedelmi tranzakciók voltak, amelyek feltételei azonosak voltak a körültekintő befektetők által egy piacgazdaságban végrehajtott hasonló tranzakciókéval. Ennélfogva ezek nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.

| (66) | Végül, a portugál hatóságok véleménye szerint a BIC a BPN vevőjeként szintén nem részesült állami támogatásban. A portugál hatóságok érvei szerint az értékesítési folyamat átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes volt. Gazdasági szempontból a BIC tette világszinten a legjobb ajánlatot, amely ennélfogva a piaci árat tükröző ajánlatnak tekintendő. A 2011. december 9-én aláírt keretszerződés javarészt tükrözte a BIC 2011. július 20-i ajánlatának feltételeit. A portugál hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a negatív eladási ár ellenére az értékesítés egyetlen alternatívája (a BPN felszámolása) esetén az államnak nagyobb pénzügyi terhet kellett volna vállalnia, és veszélybe került volna a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitása. |
| --- | --- |

(66)

Végül, a portugál hatóságok véleménye szerint a BIC a BPN vevőjeként szintén nem részesült állami támogatásban. A portugál hatóságok érvei szerint az értékesítési folyamat átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes volt. Gazdasági szempontból a BIC tette világszinten a legjobb ajánlatot, amely ennélfogva a piaci árat tükröző ajánlatnak tekintendő. A 2011. december 9-én aláírt keretszerződés javarészt tükrözte a BIC 2011. július 20-i ajánlatának feltételeit. A portugál hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a negatív eladási ár ellenére az értékesítés egyetlen alternatívája (a BPN felszámolása) esetén az államnak nagyobb pénzügyi terhet kellett volna vállalnia, és veszélybe került volna a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitása.

| (67) | Portugália ugyanakkor elismeri, hogy a BPN-nek nyújtott intézkedések némelyike állami támogatásnak minősül. Ezek a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás, a kiválasztott eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása 2010-ben, a BPN 2012. február 15-i feltőkésítése az értékesítés céljából, valamint a BIC-nek történő tervezett értékesítéssel összefüggésben nyújtott néhány intézkedés (például a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó állami kezességvállalás, amely az értékesítést követően is fennmarad). |
| --- | --- |

(67)

Portugália ugyanakkor elismeri, hogy a BPN-nek nyújtott intézkedések némelyike állami támogatásnak minősül. Ezek a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás, a kiválasztott eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása 2010-ben, a BPN 2012. február 15-i feltőkésítése az értékesítés céljából, valamint a BIC-nek történő tervezett értékesítéssel összefüggésben nyújtott néhány intézkedés (például a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó állami kezességvállalás, amely az értékesítést követően is fennmarad).

| (68) | Portugália érvei szerint továbbá valamennyi állami támogatásnak minősülő intézkedés összhangban van az uniós joggal, mivel azok a portugál gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányulnak, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

(68)

Portugália érvei szerint továbbá valamennyi állami támogatásnak minősülő intézkedés összhangban van az uniós joggal, mivel azok a portugál gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányulnak, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően.

| (69) | Portugália szerint a 2012. januári szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a BPN számára, hogy további támogatások nélkül állítsa helyre hosszú távú életképességét. Először is, az állam elvégezte a BPN szerkezetátalakítását az eszközök szétválasztásával és egyes eszközök különleges célú gazdasági egységekre történt átruházásával, valamint piaci jelenlétének több mint 50 %-os csökkentésével és a lakossági banki alaptevékenységéhez nem tartozó tevékenységek felfüggesztésével, továbbá különböző kockázatkezelési intézkedések és körültekintő kereskedelempolitika révén. Másodszor, a BIC-vel kapcsolatos előrejelzések szerint a BPN BIC általi felvásárlását követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység pozitív eredményeket fog elérni [...] a szerkezetátalakítási terv, mind az alapforgatókönyv, mind egy kevésbé kedvező forgatókönyv esetén. Harmadszor, a negatív eladási ár elfogadható, mivel a felszámolás költségesebb az állam számára és veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

(69)

Portugália szerint a 2012. januári szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a BPN számára, hogy további támogatások nélkül állítsa helyre hosszú távú életképességét. Először is, az állam elvégezte a BPN szerkezetátalakítását az eszközök szétválasztásával és egyes eszközök különleges célú gazdasági egységekre történt átruházásával, valamint piaci jelenlétének több mint 50 %-os csökkentésével és a lakossági banki alaptevékenységéhez nem tartozó tevékenységek felfüggesztésével, továbbá különböző kockázatkezelési intézkedések és körültekintő kereskedelempolitika révén. Másodszor, a BIC-vel kapcsolatos előrejelzések szerint a BPN BIC általi felvásárlását követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység pozitív eredményeket fog elérni [...] a szerkezetátalakítási terv, mind az alapforgatókönyv, mind egy kevésbé kedvező forgatókönyv esetén. Harmadszor, a negatív eladási ár elfogadható, mivel a felszámolás költségesebb az állam számára és veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást.

| (70) | Portugália úgy véli, hogy az intézkedések a minimálisan szükséges szintre korlátozódnak annak érdekében, hogy biztosítsák a portugál pénzügyi ágazat stabilitását és helyreállítsák a BPN életképességét. |
| --- | --- |

(70)

Portugália úgy véli, hogy az intézkedések a minimálisan szükséges szintre korlátozódnak annak érdekében, hogy biztosítsák a portugál pénzügyi ágazat stabilitását és helyreállítsák a BPN életképességét.

| (71) | Portugália továbbá azzal érvel, hogy az értékesítési forgatókönyv az egyetlen alternatívát jelentette a költségesebb felszámolási forgatókönyvvel szemben. Egyéb lehetőségek (a CGD-vel való egyesülés és a különálló szerkezetátalakítás) nem tennék lehetővé nettó jelenértéken számolva elegendő forrás előteremtését ahhoz, hogy megtérüljön a kezdeti szükséges befektetés. Portugália szerint a BIC-nek történő értékesítés becsült költsége [...] millió EUR és [...] millió EUR között van (nem számítva egyes későbbi előre nem látott kiadások lehetséges hatását, amelyekre Portugália szerint nem fog sor kerülni), amely alacsonyabb, mint a számos forgatókönyv keretében megvalósítható felszámolás költsége. |
| --- | --- |

(71)

Portugália továbbá azzal érvel, hogy az értékesítési forgatókönyv az egyetlen alternatívát jelentette a költségesebb felszámolási forgatókönyvvel szemben. Egyéb lehetőségek (a CGD-vel való egyesülés és a különálló szerkezetátalakítás) nem tennék lehetővé nettó jelenértéken számolva elegendő forrás előteremtését ahhoz, hogy megtérüljön a kezdeti szükséges befektetés. Portugália szerint a BIC-nek történő értékesítés becsült költsége [...] millió EUR és [...] millió EUR között van (nem számítva egyes későbbi előre nem látott kiadások lehetséges hatását, amelyekre Portugália szerint nem fog sor kerülni), amely alacsonyabb, mint a számos forgatókönyv keretében megvalósítható felszámolás költsége.

| (72) | Portugália szerint továbbá a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre tett kezességvállalás révén a BPN-nek az államosítást követően nyújtott likviditás szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a bank folyamatos működését a szerkezetátalakítás során. |
| --- | --- |

(72)

Portugália szerint továbbá a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre tett kezességvállalás révén a BPN-nek az államosítást követően nyújtott likviditás szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a bank folyamatos működését a szerkezetátalakítás során.

| (73) | Tekintettel a különleges célú gazdasági egységekre átruházott eszközök kiválasztására, Portugália úgy véli, hogy azt objektív kritériumok alapján, és azzal a céllal hajtották végre, hogy elősegítsék a BPN hosszú távú életképességét, valamint érdekeltté tegyék a potenciális vevőket a reprivatizációs eljárásban. Portugália kijelenti továbbá, hogy a BIC-nek történő értékesítés keretében végrehajtott további eszközátruházások megfelelők a BPN jövőbeli életképességének biztosításához, és az értékesítést lehetővé tevő minimálisan szükséges szintre korlátozódnak. |
| --- | --- |

(73)

Tekintettel a különleges célú gazdasági egységekre átruházott eszközök kiválasztására, Portugália úgy véli, hogy azt objektív kritériumok alapján, és azzal a céllal hajtották végre, hogy elősegítsék a BPN hosszú távú életképességét, valamint érdekeltté tegyék a potenciális vevőket a reprivatizációs eljárásban. Portugália kijelenti továbbá, hogy a BIC-nek történő értékesítés keretében végrehajtott további eszközátruházások megfelelők a BPN jövőbeli életképességének biztosításához, és az értékesítést lehetővé tevő minimálisan szükséges szintre korlátozódnak.

| (74) | Portugália kijelenti, hogy a BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelés a tervek szerint biztosítja, hogy a BPN-nél nem jelentkezik tőkehiány a 2012. januári szerkezetátalakítási terv által lefedett időszak alatt. A terv alapvető tőkére vonatkozó előrejelzései értelmében ez a tőkemegfelelési mutató az alapforgatókönyv szerint 2016-ban várhatóan [10-15] %-ra, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén pedig [8-12] %-ra csökken, szemben a 2012 végétől hatályba lépő 10 %-os minimálisan kötelező szinttel. Portugália megállapítja továbbá, hogy a BIC által egy nyílt és átlátható, minimális ár nélküli értékesítési eljárásban ajánlott értékesítési feltételek a BPN jövőbeli életképességének biztosításához minimálisan szükséges feltételek, mivel a felszámolás költségesebb lenne az állam számára és veszélyeztethetné a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

(74)

Portugália kijelenti, hogy a BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelés a tervek szerint biztosítja, hogy a BPN-nél nem jelentkezik tőkehiány a 2012. januári szerkezetátalakítási terv által lefedett időszak alatt. A terv alapvető tőkére vonatkozó előrejelzései értelmében ez a tőkemegfelelési mutató az alapforgatókönyv szerint 2016-ban várhatóan [10-15] %-ra, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén pedig [8-12] %-ra csökken, szemben a 2012 végétől hatályba lépő 10 %-os minimálisan kötelező szinttel. Portugália megállapítja továbbá, hogy a BIC által egy nyílt és átlátható, minimális ár nélküli értékesítési eljárásban ajánlott értékesítési feltételek a BPN jövőbeli életképességének biztosításához minimálisan szükséges feltételek, mivel a felszámolás költségesebb lenne az állam számára és veszélyeztethetné a pénzügyi stabilitást.

| (75) | Portugália kijelenti továbbá, hogy a BPN korábbi részvényesei, és maga a BPN is kellő mértékben viselte vagy fogja viselni a szerkezetátalakítási folyamat költségeit, biztosítva így a megfelelő tehermegosztást. A BPN korábbi részvényesei nem részesültek az államosítás miatti kártérítésben, és a bankba befektetett tőkéjüket teljes mértékben elveszítették. |
| --- | --- |

(75)

Portugália kijelenti továbbá, hogy a BPN korábbi részvényesei, és maga a BPN is kellő mértékben viselte vagy fogja viselni a szerkezetátalakítási folyamat költségeit, biztosítva így a megfelelő tehermegosztást. A BPN korábbi részvényesei nem részesültek az államosítás miatti kártérítésben, és a bankba befektetett tőkéjüket teljes mértékben elveszítették.

| (76) | Portugália azonban úgy véli, hogy nem helyénvaló teherviselést kérni azoktól az ügyfelektől, akik alárendelt kölcsönökkel járultak hozzá a BPN-hez, tekintettel az ilyen eszközök értékesítésének különleges körülményeire [...]. Egyes esetekben a termékek technikai jellemzői miatt a BPN nem utasíthatja vissza, hogy tőke-visszatérítési célú kamatot fizessen az ügyfeleknek. |
| --- | --- |

(76)

Portugália azonban úgy véli, hogy nem helyénvaló teherviselést kérni azoktól az ügyfelektől, akik alárendelt kölcsönökkel járultak hozzá a BPN-hez, tekintettel az ilyen eszközök értékesítésének különleges körülményeire [...]. Egyes esetekben a termékek technikai jellemzői miatt a BPN nem utasíthatja vissza, hogy tőke-visszatérítési célú kamatot fizessen az ügyfeleknek.

| (77) | Portugália úgy véli, a BPN jelentősen hozzájárul a szerkezetátalakítási folyamathoz is, mivel vezetését az államosítást követően lecserélték, kereskedelmi és kockázatkezelési politikáját jelentősen átalakították, tevékenységét pedig több mint 50 %-kal csökkenteni fogják. |
| --- | --- |

(77)

Portugália úgy véli, a BPN jelentősen hozzájárul a szerkezetátalakítási folyamathoz is, mivel vezetését az államosítást követően lecserélték, kereskedelmi és kockázatkezelési politikáját jelentősen átalakították, tevékenységét pedig több mint 50 %-kal csökkenteni fogják.

| (78) | Portugália elismeri, hogy eszközeinek a különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt átruházása az eszközök valós gazdasági értékénél magasabban és az államnak nyújtott ellentételezés nélkül történt. Portugália azonban úgy véli, hogy a BPN saját hozzájárulását a nulla EUR-ért történő államosítás révén biztosították, amelyet mélyreható szerkezetátalakítás követett. Portugália úgy véli, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekbe történő szétválasztásából eredő bármely előny a BPN javára részben ellensúlyozható a bankért fizetett reprivatizációs árral, amely a lehető legmagasabb volt. Portugália továbbá úgy véli, hogy az állami kezességvállalás ellentételezése megfelelő. Annak ellenére, hogy az ellentételezés alacsonyabb (évi 0,2 %) a kormánygaranciák esetében kötelezőnél (38), valamennyi lehetséges további bevétel, amelyre a BPN a szerkezetátalakítási folyamat során szert tesz (vagy valamennyi fel nem merülő kiadás) előnyös az állam számára, amely jelenleg a BPN-részvények kizárólagos tulajdonosa. |
| --- | --- |

(78)

Portugália elismeri, hogy eszközeinek a különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt átruházása az eszközök valós gazdasági értékénél magasabban és az államnak nyújtott ellentételezés nélkül történt. Portugália azonban úgy véli, hogy a BPN saját hozzájárulását a nulla EUR-ért történő államosítás révén biztosították, amelyet mélyreható szerkezetátalakítás követett. Portugália úgy véli, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekbe történő szétválasztásából eredő bármely előny a BPN javára részben ellensúlyozható a bankért fizetett reprivatizációs árral, amely a lehető legmagasabb volt. Portugália továbbá úgy véli, hogy az állami kezességvállalás ellentételezése megfelelő. Annak ellenére, hogy az ellentételezés alacsonyabb (évi 0,2 %) a kormánygaranciák esetében kötelezőnél (38), valamennyi lehetséges további bevétel, amelyre a BPN a szerkezetátalakítási folyamat során szert tesz (vagy valamennyi fel nem merülő kiadás) előnyös az állam számára, amely jelenleg a BPN-részvények kizárólagos tulajdonosa.

| (79) | A BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelést illetően Portugália megjegyzi, hogy az nem változtatja meg a BPN részvényesi szerkezetét, és hogy a tőke legalább részben visszanyerhető a BPN értékesítéséből, mivel az segít elkerülni a még magasabb felszámolási költségeket. |
| --- | --- |

(79)

A BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelést illetően Portugália megjegyzi, hogy az nem változtatja meg a BPN részvényesi szerkezetét, és hogy a tőke legalább részben visszanyerhető a BPN értékesítéséből, mivel az segít elkerülni a még magasabb felszámolási költségeket.

| (80) | Portugália ezenkívül úgy véli, hogy az állam által elfogadott vagy elfogadni kívánt intézkedések nem torzítják a versenyt. Portugália rámutat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint 1 %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni ([0–1] %-os piaci részesedés a banki ágazatban, ez 14. az ügyfeleknek nyújtott hitelek, és 15. a betétek tekintetében). Ezenfelül nem valószínű, hogy az intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a külföldi bankok belföldi piacra történő belépésére, hiszen ez már abból nyilvánvaló, hogy a BIC tulajdonosa egy angolai pénzügyi csoport. Portugália szerint továbbá morális kockázatról sincs szó, mivel a bankot államosították, vezetését leváltották, részvényesei nem részesültek kártérítésben, és a bank mélyreható szerkezetátalakításon ment keresztül. |
| --- | --- |

(80)

Portugália ezenkívül úgy véli, hogy az állam által elfogadott vagy elfogadni kívánt intézkedések nem torzítják a versenyt. Portugália rámutat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint 1 %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni ([0–1] %-os piaci részesedés a banki ágazatban, ez 14. az ügyfeleknek nyújtott hitelek, és 15. a betétek tekintetében). Ezenfelül nem valószínű, hogy az intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a külföldi bankok belföldi piacra történő belépésére, hiszen ez már abból nyilvánvaló, hogy a BIC tulajdonosa egy angolai pénzügyi csoport. Portugália szerint továbbá morális kockázatról sincs szó, mivel a bankot államosították, vezetését leváltották, részvényesei nem részesültek kártérítésben, és a bank mélyreható szerkezetátalakításon ment keresztül.

| (81) | Portugália továbbá úgy véli, hogy az eljárás során hozott néhány intézkedés megfelelő és elégséges lenne a verseny torzulásának megakadályozásához. A BPN piaci jelenléte korlátozott volt az államosítást megelőzően (a 9. legnagyobb bank Portugáliában, a piactól függően [1–5] % és [1–5] % közötti piaci részesedéssel), szerkezetátalakításon ment keresztül, és piaci jelenléte – a lakossági banki szolgáltatásokra átállítva – több mint 50 %-kal csökkent. Az államosítás a korábbi részvényesek kártérítése nélkül történt, és az államosítást követően megváltoztatták a BPN kereskedelmi stratégiáját és kockázatkezelési politikáját. |
| --- | --- |

(81)

Portugália továbbá úgy véli, hogy az eljárás során hozott néhány intézkedés megfelelő és elégséges lenne a verseny torzulásának megakadályozásához. A BPN piaci jelenléte korlátozott volt az államosítást megelőzően (a 9. legnagyobb bank Portugáliában, a piactól függően [1–5] % és [1–5] % közötti piaci részesedéssel), szerkezetátalakításon ment keresztül, és piaci jelenléte – a lakossági banki szolgáltatásokra átállítva – több mint 50 %-kal csökkent. Az államosítás a korábbi részvényesek kártérítése nélkül történt, és az államosítást követően megváltoztatták a BPN kereskedelmi stratégiáját és kockázatkezelési politikáját.

| (82) | A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a BPN-t nyílt és átlátható folyamat során értékesítették. Végül, a BIC 2016-ig nem fizethet osztalékot, ami garantálja, hogy a BPN-nek nyújtott pénzügyi támogatás a bank hosszú távú életképességének biztosítását szolgálja. Az állam és a BIC között létrejött, a(z) [...] millió EUR-t meghaladó eredményekre vonatkozó haszonmegosztási megállapodás lehetővé teszi az állam számára, hogy részben visszanyerje a bank szerkezetátalakítási költségeit. A portugál hatóságok szerint a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kereskedelmi kommunikációjában nem említi az állami támogatás tényét, biztosítja, hogy a támogatást nem használják a versenytársak károsítására. A bankok szerkezetátalakítására vonatkozó bizottsági útmutatásban előirányzott további lehetséges kötelezettségvállalásoknak (például a piacnyitást elősegítő intézkedéseknek, a piaci részesedés korlátozásának és további eszközök és tevékenységek elidegenítésének) a BPN szerkezetalakításával összefüggésben nincs helye. |
| --- | --- |

(82)

A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a BPN-t nyílt és átlátható folyamat során értékesítették. Végül, a BIC 2016-ig nem fizethet osztalékot, ami garantálja, hogy a BPN-nek nyújtott pénzügyi támogatás a bank hosszú távú életképességének biztosítását szolgálja. Az állam és a BIC között létrejött, a(z) [...] millió EUR-t meghaladó eredményekre vonatkozó haszonmegosztási megállapodás lehetővé teszi az állam számára, hogy részben visszanyerje a bank szerkezetátalakítási költségeit. A portugál hatóságok szerint a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kereskedelmi kommunikációjában nem említi az állami támogatás tényét, biztosítja, hogy a támogatást nem használják a versenytársak károsítására. A bankok szerkezetátalakítására vonatkozó bizottsági útmutatásban előirányzott további lehetséges kötelezettségvállalásoknak (például a piacnyitást elősegítő intézkedéseknek, a piaci részesedés korlátozásának és további eszközök és tevékenységek elidegenítésének) a BPN szerkezetalakításával összefüggésben nincs helye.

5.2.   A portugál állam kötelezettségvállalásai

| (83) | A szerkezetátalakítási terv végrehajtását illetően a portugál hatóságok az alábbi kötelezettségeket vállalják: |
| --- | --- |

(83)

A szerkezetátalakítási terv végrehajtását illetően a portugál hatóságok az alábbi kötelezettségeket vállalják:

| (84) | A BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés napján nem fogja meghaladni a [10–18] %-ot. |
| --- | --- |

(84)

A BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés napján nem fogja meghaladni a [10–18] %-ot.

| (85) | Amennyiben a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően hitelt ad vissza az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10–18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak. |
| --- | --- |

(85)

Amennyiben a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően hitelt ad vissza az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10–18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak.

| (86) | A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység [> 2013] után nem lesz jogosult arra, hogy nemteljesítő hiteleket ruházzon át az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre. |
| --- | --- |

(86)

A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység [> 2013] után nem lesz jogosult arra, hogy nemteljesítő hiteleket ruházzon át az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre.

| (87) | A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a (84) bekezdésben szereplő feltételeknek megfelelően kizárólag akkor ruházhatja át a nemteljesítő hiteleket az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette. |
| --- | --- |

(87)

A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a (84) bekezdésben szereplő feltételeknek megfelelően kizárólag akkor ruházhatja át a nemteljesítő hiteleket az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.

| (88) | A keretszerződésben a BPN kereskedelmikötvény-programjával összefüggésben meghatározott és az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó meglévő [150-500] millió EUR-s hitelkeretet nem hosszabbítják meg az értékesítés napjától számított [...] éven túl. |
| --- | --- |

(88)

A keretszerződésben a BPN kereskedelmikötvény-programjával összefüggésben meghatározott és az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó meglévő [150-500] millió EUR-s hitelkeretet nem hosszabbítják meg az értékesítés napjától számított [...] éven túl.

| (89) | A CGD által a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon állapítják majd meg. |
| --- | --- |

(89)

A CGD által a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon állapítják majd meg.

| (90) | 2016. december 31-ig Portugália kérvényezni fogja a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által az értékesítést követően a Banco BIC-nek vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt. |
| --- | --- |

(90)

2016. december 31-ig Portugália kérvényezni fogja a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által az értékesítést követően a Banco BIC-nek vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt.

| (91) | A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység 2016. december 31-ig nem vásárol fel vállalkozásokat, kivéve, ha a Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység összes felvásárlása bruttó halmozott vételárának egy pénzügyi évre eső teljes összege nem haladja meg a(z) [...] millió EUR-t. Az ilyen felvásárlások bruttó halmozott vételárát a felvásárlásokkal összefüggő tartozás átvállalását vagy átruházását figyelmen kívül hagyva számítják ki. |
| --- | --- |

(91)

A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység 2016. december 31-ig nem vásárol fel vállalkozásokat, kivéve, ha a Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység összes felvásárlása bruttó halmozott vételárának egy pénzügyi évre eső teljes összege nem haladja meg a(z) [...] millió EUR-t. Az ilyen felvásárlások bruttó halmozott vételárát a felvásárlásokkal összefüggő tartozás átvállalását vagy átruházását figyelmen kívül hagyva számítják ki.

| (92) | 2016. december 31-ig a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(92)

2016. december 31-ig a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.

| (93) | A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során. |
| --- | --- |

(93)

A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.

6.   Értékelés

6.1.   A támogatás megléte

| (94) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ebből következik, hogy egy állami intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben teljesíti az alábbi négy (kumulatív) kritériumot:






  — | állami források; |
| --- | --- | --- |

(94)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ebből következik, hogy egy állami intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben teljesíti az alábbi négy (kumulatív) kritériumot:

—

állami források;

| — | szelektív előny; |
| --- | --- |

—

szelektív előny;

| — | versenytorzító hatás; és |
| --- | --- |

—

versenytorzító hatás; és

| — | a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

6.1.1.   A BPN és az értékesítést követő gazdasági tevékenység javára hozott intézkedések

6.1.1.1.   Az államosítás előtt nyújtott intézkedések

| (95) | Portugália érvei szerint az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az intézkedések a vészhelyzeti likviditási támogatást és a CGD által a BPN államosítását megelőzően, 2008 októberében és novemberében nyújtott négy hitelt tartalmazzák. |
| --- | --- |

(95)

Portugália érvei szerint az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az intézkedések a vészhelyzeti likviditási támogatást és a CGD által a BPN államosítását megelőzően, 2008 októberében és novemberében nyújtott négy hitelt tartalmazzák.

| (96) | A vészhelyzeti likviditási támogatást illetően, amint azt a portugál hatóságok a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeikben megállapították, az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatásról a Portugál Nemzeti Bank önállóan határozott, büntetőkamatlábbal és a BPN által biztosított fedezettel, állami kezességvállalás nélkül. |
| --- | --- |

(96)

A vészhelyzeti likviditási támogatást illetően, amint azt a portugál hatóságok a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeikben megállapították, az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatásról a Portugál Nemzeti Bank önállóan határozott, büntetőkamatlábbal és a BPN által biztosított fedezettel, állami kezességvállalás nélkül.

| (97) | A vészhelyzeti likviditási támogatási keret odaítélésekor (2008. október 17-én és 27-én) még nem született döntés a BPN fizetőképességéről és államosításáról (mivel ezeket a döntéseket csak 2008. november elején hozták meg). A vészhelyzeti likviditási támogatás nem egy nagyobb támogatáscsomag részét képezte, hanem a Portugál Nemzeti Bank rendes tevékenysége részeként nyújtott likviditást. |
| --- | --- |

(97)

A vészhelyzeti likviditási támogatási keret odaítélésekor (2008. október 17-én és 27-én) még nem született döntés a BPN fizetőképességéről és államosításáról (mivel ezeket a döntéseket csak 2008. november elején hozták meg). A vészhelyzeti likviditási támogatás nem egy nagyobb támogatáscsomag részét képezte, hanem a Portugál Nemzeti Bank rendes tevékenysége részeként nyújtott likviditást.

| (98) | A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a bankokról szóló közleménnyel összhangban a Portugál Nemzeti Bank BPN számára nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatása állami támogatást nem tartalmazott (39). |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a bankokról szóló közleménnyel összhangban a Portugál Nemzeti Bank BPN számára nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatása állami támogatást nem tartalmazott (39).

| (99) | A CGD által nyújtott hitelek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a BPN államosítása előtt a bank a CGD-től összesen 315 millió EUR, és nem 235 millió EUR hitelt kapott (40). |
| --- | --- |

(99)

A CGD által nyújtott hitelek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a BPN államosítása előtt a bank a CGD-től összesen 315 millió EUR, és nem 235 millió EUR hitelt kapott (40).

| (100) | A Bizottság megállapítja, hogy a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Annak megállapítása érdekében, hogy a hitelek az államnak tulajdoníthatók-e, meg kell vizsgálni azok nyújtásának pontos körülményeit, hogy meghatározható legyen, vajon a CGD a rendes kereskedelmi gyakorlattól eltérő okból járt-e el. E célból az alábbi megfontolások lényegesek: |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja, hogy a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Annak megállapítása érdekében, hogy a hitelek az államnak tulajdoníthatók-e, meg kell vizsgálni azok nyújtásának pontos körülményeit, hogy meghatározható legyen, vajon a CGD a rendes kereskedelmi gyakorlattól eltérő okból járt-e el. E célból az alábbi megfontolások lényegesek:

| (101) | Először is, az első három hitel nyújtásának idején, 2008 októberében a BPN nehézségei széles körben ismertek voltak. A portugál hatóságok szerint a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal, amelyet bizonyítottak a BPN legfelsőbb vezetésében történt jelentős változások (2008 eleje óta kétszer módosult), a Portugál Nemzeti Bank által júniusban a BPN-nél végzett ellenőrzések és az a tény, hogy 2008. július 18-án a Moody’s Baa3-as szintre leminősítette a BPN-t. Továbbá a második és harmadik hitelt 2008. október 22-én nyújtották, amikorra a BPN Portugália szerint már súlyos negatív likviditással rendelkezett. A rendes kereskedelmi gyakorlat szerint eljáró hitelező a bank likviditási helyzetét és visszafizetési képességét feltáró információt kért volna a BPN-től, mielőtt további hiteleket nyújt a számára, és ennek megfelelően tudomást szerzett volna a BPN bizonytalan pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- |

(101)

Először is, az első három hitel nyújtásának idején, 2008 októberében a BPN nehézségei széles körben ismertek voltak. A portugál hatóságok szerint a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal, amelyet bizonyítottak a BPN legfelsőbb vezetésében történt jelentős változások (2008 eleje óta kétszer módosult), a Portugál Nemzeti Bank által júniusban a BPN-nél végzett ellenőrzések és az a tény, hogy 2008. július 18-án a Moody’s Baa3-as szintre leminősítette a BPN-t. Továbbá a második és harmadik hitelt 2008. október 22-én nyújtották, amikorra a BPN Portugália szerint már súlyos negatív likviditással rendelkezett. A rendes kereskedelmi gyakorlat szerint eljáró hitelező a bank likviditási helyzetét és visszafizetési képességét feltáró információt kért volna a BPN-től, mielőtt további hiteleket nyújt a számára, és ennek megfelelően tudomást szerzett volna a BPN bizonytalan pénzügyi helyzetéről.

| (102) | Másodszer, a hitelek összege a BPN akkori mérlegfőösszegéhez és kötelezettségeihez képest jelentős volt, amely a CGD számára egy nehézségekkel küzdő bankkal szembeni jelentős mértékű egyedüli kitettséget jelentett. |
| --- | --- |

(102)

Másodszer, a hitelek összege a BPN akkori mérlegfőösszegéhez és kötelezettségeihez képest jelentős volt, amely a CGD számára egy nehézségekkel küzdő bankkal szembeni jelentős mértékű egyedüli kitettséget jelentett.

| (103) | Harmadszor, a hiteleket 2008 októberében és novemberében nyújtották, röviddel a Lehman Brothers csődjét követően, akkor, amikor a bankközi piacok még a legerősebb nemzetközi pénzintézetek számára is javarészt hozzáférhetetlenek voltak, nem beszélve a jelentős likviditási gondokkal küzdő bankokról. |
| --- | --- |

(103)

Harmadszor, a hiteleket 2008 októberében és novemberében nyújtották, röviddel a Lehman Brothers csődjét követően, akkor, amikor a bankközi piacok még a legerősebb nemzetközi pénzintézetek számára is javarészt hozzáférhetetlenek voltak, nem beszélve a jelentős likviditási gondokkal küzdő bankokról.

| (104) | Negyedszer, a negyedik hitel tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a CGD nem csupán az államosításról szóló törvény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében az állam érdekében vezette a BPN-t, hanem az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami garanciákhoz is jutott valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújtott a BPN-nek. |
| --- | --- |

(104)

Negyedszer, a negyedik hitel tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a CGD nem csupán az államosításról szóló törvény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében az állam érdekében vezette a BPN-t, hanem az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami garanciákhoz is jutott valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújtott a BPN-nek.

| (105) | Tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre általában, és különösen a BPN széles körben ismert nehézségeire, nagyon valószínűtlen, hogy más intézet biztosította volna a szóban forgó likviditást a BPN-nek, ami magyarázatot ad arra, hogy a portugál hatóságok miért ítélték „különlegesnek” a CGD likviditási intézkedéseit (lásd a (25) bekezdést). |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre általában, és különösen a BPN széles körben ismert nehézségeire, nagyon valószínűtlen, hogy más intézet biztosította volna a szóban forgó likviditást a BPN-nek, ami magyarázatot ad arra, hogy a portugál hatóságok miért ítélték „különlegesnek” a CGD likviditási intézkedéseit (lásd a (25) bekezdést).

| (106) | Mindezen megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a CGD döntése a BPN-nek az államosítása előtt nyújtott vonatkozó hitelekről nem rendes kereskedelmi döntés volt. Az erről szóló döntést közvetlenül az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni. A hitelek ennélfogva állami forrásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(106)

Mindezen megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a CGD döntése a BPN-nek az államosítása előtt nyújtott vonatkozó hitelekről nem rendes kereskedelmi döntés volt. Az erről szóló döntést közvetlenül az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni. A hitelek ennélfogva állami forrásnak minősülnek.

| (107) | Mivel a hitelek lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan likviditáshoz jusson, amelyhez a piacon máskülönben nem juthatott volna hozzá, azok olyan likviditást jelentettek a BPN-nek, amelyre szüksége volt ahhoz, hogy folytassa működését és tovább versengjen többek között hitelekért és betétekért azokon a bankpiacokon, amelyeken tevékenységet folytatott. |
| --- | --- |

(107)

Mivel a hitelek lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan likviditáshoz jusson, amelyhez a piacon máskülönben nem juthatott volna hozzá, azok olyan likviditást jelentettek a BPN-nek, amelyre szüksége volt ahhoz, hogy folytassa működését és tovább versengjen többek között hitelekért és betétekért azokon a bankpiacokon, amelyeken tevékenységet folytatott.

| (108) | A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a BPN gazdasági előnyhöz jutott. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a BPN gazdasági előnyhöz jutott.

| (109) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag a BPN számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(109)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag a BPN számára biztosítanak előnyt.

| (110) | Portugália azon észrevétele ellenére, miszerint a BPN államosítása előtt mindössze a kilencedik helyen állt a portugál banki ágazatban, a CGD hitelei torzították a versenyt vagy azzal fenyegettek azáltal, hogy előnyös helyzetbe hozták a BPN-t a többi versengő bankkal szemben, lehetővé téve, hogy olyan likviditásra tegyen szert, amelyhez a piacon máskülönben nem jutott volna hozzá. |
| --- | --- |

(110)

Portugália azon észrevétele ellenére, miszerint a BPN államosítása előtt mindössze a kilencedik helyen állt a portugál banki ágazatban, a CGD hitelei torzították a versenyt vagy azzal fenyegettek azáltal, hogy előnyös helyzetbe hozták a BPN-t a többi versengő bankkal szemben, lehetővé téve, hogy olyan likviditásra tegyen szert, amelyhez a piacon máskülönben nem jutott volna hozzá.

| (111) | Tekintettel arra, hogy a BPN a hitelnyújtás idején nemzeti, európai és nemzetközi szintű tevékenységet folytatott, többek között a franciaországi leányvállalata révén is, fennállt annak a veszélye, hogy az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet is. |
| --- | --- |

(111)

Tekintettel arra, hogy a BPN a hitelnyújtás idején nemzeti, európai és nemzetközi szintű tevékenységet folytatott, többek között a franciaországi leányvállalata révén is, fennállt annak a veszélye, hogy az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet is.

| (112) | A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a CGD által 2008 októberében és novemberében a BPN-nek nyújtott 315 millió EUR összértékű négy hitel állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a CGD által 2008 októberében és novemberében a BPN-nek nyújtott 315 millió EUR összértékű négy hitel állami támogatásnak minősül.

6.1.1.2.   Az államosítást követően nyújtott, nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódó intézkedések

| (113) | A Bizottság 2011. október 24-i határozatában már megállapította, hogy az államosítás nem minősül a BPN részvényesei javára nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság 2011. október 24-i határozatában már megállapította, hogy az államosítás nem minősül a BPN részvényesei javára nyújtott állami támogatásnak.

| (114) | Az alábbi intézkedéseket, amelyek nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódnak, a BPN államosítását követően nyújtották:






  a) | a BPN által kibocsátott és a CGD által finanszírozott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás, beleértve a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvények kibocsátását és a CGD által biztosított pénzpiaci hitelkeretek felhasználását; |
| --- | --- | --- |

(114)

Az alábbi intézkedéseket, amelyek nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódnak, a BPN államosítását követően nyújtották:

a)

a BPN által kibocsátott és a CGD által finanszírozott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás, beleértve a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvények kibocsátását és a CGD által biztosított pénzpiaci hitelkeretek felhasználását;

| b) | az eszközök és kötelezettségek három állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre történt átruházása. |
| --- | --- |

b)

az eszközök és kötelezettségek három állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre történt átruházása.

| (115) | A BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalást, amelyben az államosítást követően részesült a BPN, közvetlenül a tagállam finanszírozta. Ezenfelül az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek (és a különleges célú gazdasági egységeknek) nyújtott valamennyi hitelkeretre vagy likviditási hitelkeretre. Ennélfogva vitathatatlan, hogy a CGD által az államosítást követően a BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) számára biztosított valamennyi finanszírozás állami támogatást érint. |
| --- | --- |

(115)

A BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalást, amelyben az államosítást követően részesült a BPN, közvetlenül a tagállam finanszírozta. Ezenfelül az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek (és a különleges célú gazdasági egységeknek) nyújtott valamennyi hitelkeretre vagy likviditási hitelkeretre. Ennélfogva vitathatatlan, hogy a CGD által az államosítást követően a BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) számára biztosított valamennyi finanszírozás állami támogatást érint.

| (116) | Hangsúlyozandó továbbá, hogy az államosítást követően a CGD volt az egyetlen gazdasági egység, amely finanszírozást nyújtott a BPN-nek vagy a különleges célú gazdasági egységeknek, valamint az, hogy kitettsége idővel egyre nőtt, mivel más kötelezettségek lejártak, és az eredeti hitelezők nem újították meg azokat vagy más intézettől származó hitellel való helyettesítésükre nem került sor. A BPN alternatív finanszírozási forrásainak hiánya nem meglepő, tekintettel arra, hogy pénzügyi nehézségei és bizonytalan jövője köztudott volt. |
| --- | --- |

(116)

Hangsúlyozandó továbbá, hogy az államosítást követően a CGD volt az egyetlen gazdasági egység, amely finanszírozást nyújtott a BPN-nek vagy a különleges célú gazdasági egységeknek, valamint az, hogy kitettsége idővel egyre nőtt, mivel más kötelezettségek lejártak, és az eredeti hitelezők nem újították meg azokat vagy más intézettől származó hitellel való helyettesítésükre nem került sor. A BPN alternatív finanszírozási forrásainak hiánya nem meglepő, tekintettel arra, hogy pénzügyi nehézségei és bizonytalan jövője köztudott volt.

| (117) | Az állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy pénzügyi támogatáshoz jusson abban a helyzetben, amikor más lehetőség nem állt rendelkezésre számára a piacon. |
| --- | --- |

(117)

Az állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy pénzügyi támogatáshoz jusson abban a helyzetben, amikor más lehetőség nem állt rendelkezésre számára a piacon.

| (118) | Lehetővé tették a BPN számára, hogy folytassa piaci tevékenységét, versengjen az üzleti lehetőségekért (nem csak a meglévők fenntartásáért, de esetlegesen új üzleti lehetőségekért is), valamint azt, hogy teljesítse az ügyfeleivel és más piaci szereplőkkel szembeni kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(118)

Lehetővé tették a BPN számára, hogy folytassa piaci tevékenységét, versengjen az üzleti lehetőségekért (nem csak a meglévők fenntartásáért, de esetlegesen új üzleti lehetőségekért is), valamint azt, hogy teljesítse az ügyfeleivel és más piaci szereplőkkel szembeni kötelezettségeit.

| (119) | Az előbbiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az állami kezességvállalások gazdasági előnyhöz juttatják a BPN-t. |
| --- | --- |

(119)

Az előbbiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az állami kezességvállalások gazdasági előnyhöz juttatják a BPN-t.

| (120) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. Ezenfelül a likviditási hitelkeretnek az értékesítést követően is fenntartott része mértékéig az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység is részesül az állami kezességvállalásból. |
| --- | --- |

(120)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. Ezenfelül a likviditási hitelkeretnek az értékesítést követően is fenntartott része mértékéig az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység is részesül az állami kezességvállalásból.

| (121) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(121)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (122) | A BPN javára nyújtott állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan nagy összegű finanszírozáshoz jusson, amely a piacon nem volt elérhető, és amely szelektív előnyhöz juttatta a BPN-t. Lehetővé tették a BPN számára a piacon maradást és tevékenységei folytatását anélkül, hogy korábbi helyzete tovább rontotta volna a hírnevét. Az állami kezességvállalások állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(122)

A BPN javára nyújtott állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan nagy összegű finanszírozáshoz jusson, amely a piacon nem volt elérhető, és amely szelektív előnyhöz juttatta a BPN-t. Lehetővé tették a BPN számára a piacon maradást és tevékenységei folytatását anélkül, hogy korábbi helyzete tovább rontotta volna a hírnevét. Az állami kezességvállalások állami támogatásnak minősülnek.

| (123) | Bizonyos eszközöknek a BPN-től a kizárólagos állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekhez történt áthelyezése azt jelenti, hogy azok a tagállam kizárólagos pénzügyi felelőssége alá tartoznak, és a tagállam vállalja a különleges célú gazdasági egységekben lévő eszközökkel kapcsolatos kockázatot, amelyek közül legalább néhány behajthatatlan. Az intézkedés ebből következően állami forrásokat érint. |
| --- | --- |

(123)

Bizonyos eszközöknek a BPN-től a kizárólagos állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekhez történt áthelyezése azt jelenti, hogy azok a tagállam kizárólagos pénzügyi felelőssége alá tartoznak, és a tagállam vállalja a különleges célú gazdasági egységekben lévő eszközökkel kapcsolatos kockázatot, amelyek közül legalább néhány behajthatatlan. Az intézkedés ebből következően állami forrásokat érint.

| (124) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök értékesítés előtti, könyv szerinti értéken 3,9 milliárd EUR-ért (1,8 milliárd EUR becsült értékvesztéssel) történt átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök értékesítés előtti, könyv szerinti értéken 3,9 milliárd EUR-ért (1,8 milliárd EUR becsült értékvesztéssel) történt átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.

| (125) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történt átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történt átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t versenytársaival szemben.

| (126) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(126)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt.

| (127) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(127)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

6.1.1.3.   Az államosítást követően a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódóan nyújtott intézkedések

| (128) | A államosítást követően a BIC értékesítésétől függetlenül a BPN-nek nyújtott intézkedéseken felül további intézkedésekre is sor került, amelyeket a BIC-nek történő értékesítéssel kapcsolatban nyújtottak. Ezek a következők:






  a) | a BPN értékesítés céljából történt feltőkésítése; |
| --- | --- | --- |

(128)

A államosítást követően a BIC értékesítésétől függetlenül a BPN-nek nyújtott intézkedéseken felül további intézkedésekre is sor került, amelyeket a BIC-nek történő értékesítéssel kapcsolatban nyújtottak. Ezek a következők:

a)

a BPN értékesítés céljából történt feltőkésítése;

| b) | a BPN számára történő további eszköz- és kötelezettségátruházás az értékesítéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

a BPN számára történő további eszköz- és kötelezettségátruházás az értékesítéssel kapcsolatban;

| c) | a BIC joga arra, hogy az értékesítést követően nemteljesítő hiteleket ruházzon az államra; |
| --- | --- |

c)

a BIC joga arra, hogy az értékesítést követően nemteljesítő hiteleket ruházzon az államra;

| d) | a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra az értékesítés céljából; |
| --- | --- |

d)

a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra az értékesítés céljából;

| e) | a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó, az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR értékű hitelkeret fenntartása az értékesítést követően. |
| --- | --- |

e)

a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó, az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR értékű hitelkeret fenntartása az értékesítést követően.

| (129) | A BPN 600 millió EUR-s feltőkésítésére 2012. február 15-én került sor. Ezt az intézkedést közvetlenül az állam hajtotta végre, állami források felhasználásával, a BIC-nek történő értékesítés céljából. |
| --- | --- |

(129)

A BPN 600 millió EUR-s feltőkésítésére 2012. február 15-én került sor. Ezt az intézkedést közvetlenül az állam hajtotta végre, állami források felhasználásával, a BIC-nek történő értékesítés céljából.

| (130) | A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítését úgy kalibrálták, hogy az értékesítés pillanatában a BPN [200-400] millió EUR-s saját tőkével rendelkezzen. Ez utóbbi összeg a BIC 2011. július 20-i ajánlatának időpontjában [10-18] %-os becsült alapvető tőkemegfelelési mutatónak felelt meg. Ez jelentősen meghaladja az előírás szerinti minimumot (2011 végén 9 %-os, 2012 végén pedig 10 %-os alapvető tőkemegfelelési mutató) (41). |
| --- | --- |

(130)

A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítését úgy kalibrálták, hogy az értékesítés pillanatában a BPN [200-400] millió EUR-s saját tőkével rendelkezzen. Ez utóbbi összeg a BIC 2011. július 20-i ajánlatának időpontjában [10-18] %-os becsült alapvető tőkemegfelelési mutatónak felelt meg. Ez jelentősen meghaladja az előírás szerinti minimumot (2011 végén 9 %-os, 2012 végén pedig 10 %-os alapvető tőkemegfelelési mutató) (41).

| (131) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekció gazdasági előnyt jelent a BPN és az értékesítést követően végzett gazdasági tevékenység számára. Az előny abból adódik, hogy a feltőkésítést követően a BPN számára elérhetővé válik az előírás szerinti követelmények meghaladásához szükséges tőke, amely az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is elérhető lesz. A tőke lehetővé teszi a BPN, és később az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is, hogy folytassa piaci tevékenységét és új hiteleket nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben más versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekció gazdasági előnyt jelent a BPN és az értékesítést követően végzett gazdasági tevékenység számára. Az előny abból adódik, hogy a feltőkésítést követően a BPN számára elérhetővé válik az előírás szerinti követelmények meghaladásához szükséges tőke, amely az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is elérhető lesz. A tőke lehetővé teszi a BPN, és később az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is, hogy folytassa piaci tevékenységét és új hiteleket nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben más versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.

| (132) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint a gazdasági tevékenységet az értékesítést követően folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(132)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint a gazdasági tevékenységet az értékesítést követően folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.

| (133) | Portugália kijelenti, hogy a BPN az államosítást követően tovább csökkentette piaci részesedését, és hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység piaci részesedése kevesebb mint 1 % lesz az ügyfeleknek nyújtott hitelek, ügyfelek általi igénylések és banki szolgáltatások tekintetében, és kevesebb mint 2 % a többi érintett piacon. Mindazonáltal az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozzák a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben. Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőketöbblete védi a gazdasági tevékenységet a többi versenytársat érintő befektetési kockázatoktól. Ezenfelül növeli annak a valószínűségét, hogy mindkét kedvezményezett további likviditáshoz jut, amely elősegítheti a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység terjeszkedését egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenységet folytató versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek. |
| --- | --- |

(133)

Portugália kijelenti, hogy a BPN az államosítást követően tovább csökkentette piaci részesedését, és hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység piaci részesedése kevesebb mint 1 % lesz az ügyfeleknek nyújtott hitelek, ügyfelek általi igénylések és banki szolgáltatások tekintetében, és kevesebb mint 2 % a többi érintett piacon. Mindazonáltal az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozzák a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben. Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőketöbblete védi a gazdasági tevékenységet a többi versenytársat érintő befektetési kockázatoktól. Ezenfelül növeli annak a valószínűségét, hogy mindkét kedvezményezett további likviditáshoz jut, amely elősegítheti a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység terjeszkedését egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenységet folytató versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.

| (134) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(134)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (135) | A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítése állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(135)

A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítése állami támogatásnak minősül.

| (136) | A BIC-nek történt értékesítéssel kapcsolatban nyújtott intézkedések között szerepel a BIC joga arra, hogy az adásvétel lezárása előtt kérje a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök vagy a fizikai és pénzügyi eszközök átruházását. Ezenfelül tartalmazzák a BIC azon jogát, hogy a vonatkozó referencia-kamatláb értékét legalább [...] bázisponttal meghaladó árú betéteket átruházza, vagy hogy ilyen betétek esetében a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól. |
| --- | --- |

(136)

A BIC-nek történt értékesítéssel kapcsolatban nyújtott intézkedések között szerepel a BIC joga arra, hogy az adásvétel lezárása előtt kérje a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök vagy a fizikai és pénzügyi eszközök átruházását. Ezenfelül tartalmazzák a BIC azon jogát, hogy a vonatkozó referencia-kamatláb értékét legalább [...] bázisponttal meghaladó árú betéteket átruházza, vagy hogy ilyen betétek esetében a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól.

| (137) | A BIC által kiválasztott egyes hitelek és kötelezettségek (köztük betétek) BPN-ből történő kivonását közvetlenül a tagállam finanszírozta. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenesetre a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök és kötelezettségek kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viselné. A tagállamnak finanszíroznia kellene továbbá a betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat [...] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözetet. |
| --- | --- |

(137)

A BIC által kiválasztott egyes hitelek és kötelezettségek (köztük betétek) BPN-ből történő kivonását közvetlenül a tagállam finanszírozta. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenesetre a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök és kötelezettségek kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viselné. A tagállamnak finanszíroznia kellene továbbá a betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat [...] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözetet.

| (138) | A Bizottság megítélése szerint az eszközök és kötelezettségek értékesítés előtti átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság megítélése szerint az eszközök és kötelezettségek értékesítés előtti átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.

| (139) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történő átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. A BIC a keretszerződés vonatkozó feltétele értelmében szabadon kiválaszthatta a kivonandó eszközöket, amelyeket később nem piaci áron értékeltek, és amelyeket nem fizettek vissza az államnak. Ellenkezőleg, amilyen mértékben csökkenti ez a lehetőség a BPN kockázattal súlyozott eszközeinek arányát, olyan mértékben növeli a bank tőkemegfelelési mutatóját, és így kapacitását az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására. Az értékesítést követően az előny átkerül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységhez. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történő átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. A BIC a keretszerződés vonatkozó feltétele értelmében szabadon kiválaszthatta a kivonandó eszközöket, amelyeket később nem piaci áron értékeltek, és amelyeket nem fizettek vissza az államnak. Ellenkezőleg, amilyen mértékben csökkenti ez a lehetőség a BPN kockázattal súlyozott eszközeinek arányát, olyan mértékben növeli a bank tőkemegfelelési mutatóját, és így kapacitását az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására. Az értékesítést követően az előny átkerül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységhez.

| (140) | A betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat [...] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözet állam általi ellentételezése olyan költségtől kíméli meg a BPN-t, amelyet annak rendes körülmények között viselnie kellene, ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot. |
| --- | --- |

(140)

A betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat [...] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözet állam általi ellentételezése olyan költségtől kíméli meg a BPN-t, amelyet annak rendes körülmények között viselnie kellene, ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot.

| (141) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(141)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosítanak előnyt.

| (142) | Az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe juttatják a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és azáltal, hogy lehetővé teszik a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy további hiteleket nyújtsanak a gazdaság számára. |
| --- | --- |

(142)

Az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe juttatják a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és azáltal, hogy lehetővé teszik a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy további hiteleket nyújtsanak a gazdaság számára.

| (143) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(143)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (144) | A további eszközök és kötelezettségek (köztük betétek) értékesítést megelőző áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(144)

A további eszközök és kötelezettségek (köztük betétek) értékesítést megelőző áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez állami támogatásnak minősül.

| (145) | a BIC jogosult [...] hónapon belül visszaadni a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió névértékének legfeljebb [...] %-áig) a céltartalékok ([...] millió EUR) szintjét meghaladó összegben; |
| --- | --- |

(145)

a BIC jogosult [...] hónapon belül visszaadni a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió névértékének legfeljebb [...] %-áig) a céltartalékok ([...] millió EUR) szintjét meghaladó összegben;

| (146) | A BIC azon jogát, hogy az értékesítést követően további eszközöket és kötelezettségeket vonjon ki a BPN mérlegéből, közvetlenül a tagállam finanszírozza. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenképpen a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viseli. |
| --- | --- |

(146)

A BIC azon jogát, hogy az értékesítést követően további eszközöket és kötelezettségeket vonjon ki a BPN mérlegéből, közvetlenül a tagállam finanszírozza. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenképpen a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viseli.

| (147) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemteljesítő hitelek értékesítés utáni kivonása lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kiterjessze tevékenységét, és több hitelt nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenykedő versenytársak hitelállomány-leépítésre kényszerülnek. Ha a saját tőke szintje változatlan marad, a nemteljesítő hitelek és a kockázattal súlyozott eszközök kivonása révén növekszik a bank tőkemegfelelési mutatója. Ennélfogva növekszik az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására vonatkozó kapacitása is. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemteljesítő hitelek értékesítés utáni kivonása lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kiterjessze tevékenységét, és több hitelt nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenykedő versenytársak hitelállomány-leépítésre kényszerülnek. Ha a saját tőke szintje változatlan marad, a nemteljesítő hitelek és a kockázattal súlyozott eszközök kivonása révén növekszik a bank tőkemegfelelési mutatója. Ennélfogva növekszik az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására vonatkozó kapacitása is.

| (148) | Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység szintén előnybe kerül majd a gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység saját tőkéjét nem érintik kedvezőtlenül az ilyen értékcsökkenések és a hitelportfólió csökkenő értéke. |
| --- | --- |

(148)

Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység szintén előnybe kerül majd a gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység saját tőkéjét nem érintik kedvezőtlenül az ilyen értékcsökkenések és a hitelportfólió csökkenő értéke.

| (149) | Ezenfelül a BIC azon lehetősége, hogy az értékesítés napjától számított legkésőbb [...] belül visszaadja a nemteljesítő hiteleket az államnak, megváltoztathatja a bank kockázattal súlyozott eszközeit, és a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt [10-18] %-os szintnél magasabb alapvető tőkét eredményezhet. A Bizottság e tekintetben megemlíti Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy ha a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően visszaadja a hiteleket az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak, továbbá a nemteljesítő hiteleket és az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét csak akkor ruházza át az államra, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette. |
| --- | --- |

(149)

Ezenfelül a BIC azon lehetősége, hogy az értékesítés napjától számított legkésőbb [...] belül visszaadja a nemteljesítő hiteleket az államnak, megváltoztathatja a bank kockázattal súlyozott eszközeit, és a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt [10-18] %-os szintnél magasabb alapvető tőkét eredményezhet. A Bizottság e tekintetben megemlíti Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy ha a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően visszaadja a hiteleket az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak, továbbá a nemteljesítő hiteleket és az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét csak akkor ruházza át az államra, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.

| (150) | Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosít előnyt. |
| --- | --- |

(150)

Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosít előnyt.

| (151) | Az intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozza a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és így lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység további hiteleket nyújtson a gazdaság számára. |
| --- | --- |

(151)

Az intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozza a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és így lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység további hiteleket nyújtson a gazdaság számára.

| (152) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(152)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (153) | Az intézkedés lehetővé teheti, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a hitelekhez kapcsolódó tőke visszaadására vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában az értékesítést követően visszamenőleges hatállyal módosítsa a bank kockázattal terhelt eszközeit. Ez a bank nagyobb arányú tőkésítéséhez vezet. Ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot és torzítja a többi versenytárssal folytatott versenyt. Az intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(153)

Az intézkedés lehetővé teheti, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a hitelekhez kapcsolódó tőke visszaadására vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában az értékesítést követően visszamenőleges hatállyal módosítsa a bank kockázattal terhelt eszközeit. Ez a bank nagyobb arányú tőkésítéséhez vezet. Ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot és torzítja a többi versenytárssal folytatott versenyt. Az intézkedés állami támogatásnak minősül.

| (154) | A BPN perei kockázatának az államra történő átruházása olyan kötelezettségnek minősül, amelyet az állam vállal át. |
| --- | --- |

(154)

A BPN perei kockázatának az államra történő átruházása olyan kötelezettségnek minősül, amelyet az állam vállal át.

| (155) | A kötelezettség BPN-től történő átvállalásával az állam előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaikkal szemben, akik saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni. |
| --- | --- |

(155)

A kötelezettség BPN-től történő átvállalásával az állam előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaikkal szemben, akik saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.

| (156) | Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosít előnyt. |
| --- | --- |

(156)

Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosít előnyt.

| (157) | Az intézkedés tőkeátvételt biztosít a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára akkor, amikor nem áll rendelkezésre alternatíva a piacon, és amikor a versenytársak saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni. |
| --- | --- |

(157)

Az intézkedés tőkeátvételt biztosít a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára akkor, amikor nem áll rendelkezésre alternatíva a piacon, és amikor a versenytársak saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.

| (158) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(158)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (159) | Az intézkedés tőkeátvételt biztosít és állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(159)

Az intézkedés tőkeátvételt biztosít és állami támogatásnak minősül.

| (160) | A CGD azon intézkedéseit, hogy az értékesítést követően [150-350] millió EUR-s likviditási hitelkeret nyújtott az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek és az értékesítést követően fenntartotta a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretet a BPN javára, az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni, figyelembe véve végrehajtásuk pontos körülményeit. |
| --- | --- |

(160)

A CGD azon intézkedéseit, hogy az értékesítést követően [150-350] millió EUR-s likviditási hitelkeret nyújtott az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek és az értékesítést követően fenntartotta a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretet a BPN javára, az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni, figyelembe véve végrehajtásuk pontos körülményeit.

| (161) | Először is, a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Amint az a (100) bekezdésben szerepel, a CGD-t jogszabályban jelölték ki a BPN irányítására, és az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami kezességvállalásban is részesült valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújt a BPN-nek. Ez a kezességvállalás a [150-500] millió EUR-s hitelkeretre továbbra is érvényes. |
| --- | --- |

(161)

Először is, a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Amint az a (100) bekezdésben szerepel, a CGD-t jogszabályban jelölték ki a BPN irányítására, és az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami kezességvállalásban is részesült valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújt a BPN-nek. Ez a kezességvállalás a [150-500] millió EUR-s hitelkeretre továbbra is érvényes.

| (162) | Másodszor, a CGD nem önállóan határozott a likviditási hitelkeret és a hitelkeret nyújtásáról; a döntések a BIC és a portugál hatóságok által tárgyalt értékesítés feltételeinek részét képezték. |
| --- | --- |

(162)

Másodszor, a CGD nem önállóan határozott a likviditási hitelkeret és a hitelkeret nyújtásáról; a döntések a BIC és a portugál hatóságok által tárgyalt értékesítés feltételeinek részét képezték.

| (163) | Ennélfogva a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret, valamint a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretének az értékesítést követő fenntartása is közvetlenül a tagállamnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(163)

Ennélfogva a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret, valamint a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretének az értékesítést követő fenntartása is közvetlenül a tagállamnak tulajdonítható.

| (164) | Az intézkedés lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység könnyen és olcsón jusson likviditáshoz. |
| --- | --- |

(164)

Az intézkedés lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység könnyen és olcsón jusson likviditáshoz.

| (165) | A CGD által a BIC-nek nyújtott [200-400] millió EUR-s hitelkeretet illetően a Bizottság megállapítja, hogy az értékesítést követő esetleges betétkiáramlás esetén az védőernyőt biztosít majd az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára finanszírozási helyzete tekintetében. A CGD az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységen kívül más gazdasági egységnek nem nyújtott ilyen hitelkeretet. A hitelkeret ennélfogva előnynek minősül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység javára. |
| --- | --- |

(165)

A CGD által a BIC-nek nyújtott [200-400] millió EUR-s hitelkeretet illetően a Bizottság megállapítja, hogy az értékesítést követő esetleges betétkiáramlás esetén az védőernyőt biztosít majd az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára finanszírozási helyzete tekintetében. A CGD az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységen kívül más gazdasági egységnek nem nyújtott ilyen hitelkeretet. A hitelkeret ennélfogva előnynek minősül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység javára.

| (166) | A jelenlegi kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret állami kezességvállalással történő fenntartása [...]-ig a likviditáshoz való hozzáférés tekintetében szintén előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

(166)

A jelenlegi kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret állami kezességvállalással történő fenntartása [...]-ig a likviditáshoz való hozzáférés tekintetében szintén előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben.

| (167) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN, és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(167)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN, és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosítanak előnyt.

| (168) | A BPN-nek és az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek juttatott előny torzítja a versenyt, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget |
| --- | --- |

(168)

A BPN-nek és az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek juttatott előny torzítja a versenyt, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget

| (169) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(169)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (170) | A CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a BPN javára állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(170)

A CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a BPN javára állami támogatásnak minősül.

6.1.14.   A vevő részére nyújtott esetleges támogatás

| (171) | A bankokról szóló közlemény 49. pontja szerint annak biztosítása érdekében, hogy az állam által értékesített pénzintézet vásárlói támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek, és különösen az alábbiak tiszteletben tartása: az értékesítési eljárás nyílt, átlátható, megkülönböztetésektől és feltételektől mentes, az értékesítés piaci feltételek mellett történik, és az állam a lehető legmagasabban rögzíti az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. |
| --- | --- |

(171)

A bankokról szóló közlemény 49. pontja szerint annak biztosítása érdekében, hogy az állam által értékesített pénzintézet vásárlói támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek, és különösen az alábbiak tiszteletben tartása: az értékesítési eljárás nyílt, átlátható, megkülönböztetésektől és feltételektől mentes, az értékesítés piaci feltételek mellett történik, és az állam a lehető legmagasabban rögzíti az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát.

| (172) | Az első követelményt illetően, míg az értékesítési eljárás nyílt és feltételektől mentes ajánlattételi eljárásként indult, a BIC által benyújtott kötelező erejű ajánlat nem volt végleges a javasolt tranzakció számos lényeges vonatkozása tekintetében, beleértve a BPN BIC által felvásárolni kívánt eszközeinek és kötelezettségeinek végső összegét, valamint az átvenni kívánt bankfiókok és alkalmazottak pontos számát. E vonatkozásokat a portugál hatóságok és a BIC között később folytatott kétoldalú tárgyalások során vitatták meg, és a 2011. december 9-i keretszerződésben véglegesítették azokat. Még a keretszerződés sem végleges abban a tekintetben, hogy a bank pontosan mekkora részét kívánják felvásárolni. Különösen nem határozza meg azokat az eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket a BIC át fog venni, annak ellenére, hogy pontosan megjelöli, hogy a BPN az értékesítés pillanatában [200-400] millió EUR saját tőkével fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy sem a BIC 2011. július 20-i ajánlata, sem a keretszerződés nem tartalmazza pontosan, hogy mit vásárol meg a BIC, azonban mindkettő rögzíti annak pontos árát. |
| --- | --- |

(172)

Az első követelményt illetően, míg az értékesítési eljárás nyílt és feltételektől mentes ajánlattételi eljárásként indult, a BIC által benyújtott kötelező erejű ajánlat nem volt végleges a javasolt tranzakció számos lényeges vonatkozása tekintetében, beleértve a BPN BIC által felvásárolni kívánt eszközeinek és kötelezettségeinek végső összegét, valamint az átvenni kívánt bankfiókok és alkalmazottak pontos számát. E vonatkozásokat a portugál hatóságok és a BIC között később folytatott kétoldalú tárgyalások során vitatták meg, és a 2011. december 9-i keretszerződésben véglegesítették azokat. Még a keretszerződés sem végleges abban a tekintetben, hogy a bank pontosan mekkora részét kívánják felvásárolni. Különösen nem határozza meg azokat az eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket a BIC át fog venni, annak ellenére, hogy pontosan megjelöli, hogy a BPN az értékesítés pillanatában [200-400] millió EUR saját tőkével fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy sem a BIC 2011. július 20-i ajánlata, sem a keretszerződés nem tartalmazza pontosan, hogy mit vásárol meg a BIC, azonban mindkettő rögzíti annak pontos árát.

| (173) | Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a keretszerződés nem térhet el a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának feltételeitől azáltal, hogy további előnyöket biztosít a BIC és/vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára. Tekintettel a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának igen rugalmas feltételeire, a BIC akár további kedvezményeket is kiszoríthatott volna az államtól, például azáltal, hogy csökkenti a ténylegesen felvásárolt eszközök és kötelezettségek összegét. Az ilyen további kedvezmények a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb alapvető tőkemegfelelési mutatót eredményeznének anélkül, hogy megszegnék az értékesítési eljárás feltételeit. |
| --- | --- |

(173)

Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a keretszerződés nem térhet el a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának feltételeitől azáltal, hogy további előnyöket biztosít a BIC és/vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára. Tekintettel a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának igen rugalmas feltételeire, a BIC akár további kedvezményeket is kiszoríthatott volna az államtól, például azáltal, hogy csökkenti a ténylegesen felvásárolt eszközök és kötelezettségek összegét. Az ilyen további kedvezmények a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb alapvető tőkemegfelelési mutatót eredményeznének anélkül, hogy megszegnék az értékesítési eljárás feltételeit.

| (174) | A Bizottság ennélfogva üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ában állapítja meg. Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog aránytalanul megemelkedni az értékesítést követően. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság ennélfogva üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ában állapítja meg. Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog aránytalanul megemelkedni az értékesítést követően.

| (175) | Amint az a 6.1.1.3. pont kimondja, a BIC értékesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedés állami forrást érint. |
| --- | --- |

(175)

Amint az a 6.1.1.3. pont kimondja, a BIC értékesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedés állami forrást érint.

| (176) | Mivel a BIC 2011. július 20-i ajánlata és a keretszerződés sem határozza meg a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatóját (mindkettő mindössze a BPN értékesítés pillanatában meglévő tőkéjének abszolút értékét adja meg anélkül, hogy figyelembe venné a bank kockázattal terhelt eszközeit vagy a BIC azon jogát, hogy az értékesítés előtt kiválaszthatja a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket és kötelezettségeket), a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója végül meghaladja az ajánlatban szereplő értéket. A portugál hatóságok által benyújtott tájékoztatás értelmében a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt tőkeszint a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutató. |
| --- | --- |

(176)

Mivel a BIC 2011. július 20-i ajánlata és a keretszerződés sem határozza meg a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatóját (mindkettő mindössze a BPN értékesítés pillanatában meglévő tőkéjének abszolút értékét adja meg anélkül, hogy figyelembe venné a bank kockázattal terhelt eszközeit vagy a BIC azon jogát, hogy az értékesítés előtt kiválaszthatja a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket és kötelezettségeket), a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója végül meghaladja az ajánlatban szereplő értéket. A portugál hatóságok által benyújtott tájékoztatás értelmében a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt tőkeszint a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutató.

| (177) | A Bizottság azonban megállapítja, hogy Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ára korlátozza. Ez lehetővé teszi a tagállam számára, hogy a lehető legmagasabban rögzítse az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. Ez a kötelezettségvállalás biztosítja, hogy a BIC nem jut előnyhöz. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság azonban megállapítja, hogy Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ára korlátozza. Ez lehetővé teszi a tagállam számára, hogy a lehető legmagasabban rögzítse az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. Ez a kötelezettségvállalás biztosítja, hogy a BIC nem jut előnyhöz.

| (178) | Ezenfelül azon jogának érvényesítésével, hogy az értékesítés után további nemteljesítő hiteleket ruházhat át az államra, a BIC tovább csökkentheti a bank méretét, így a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb szintre növelheti az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőkemegfelelési mutatóját. Ez újabb előnyhöz juttathatja a BIC-t Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog tovább emelkedni az értékesítést követően. E további kötelezettségvállalás szükséges ahhoz, hogy elkerülhető legyen a BIC előnyhöz juttatása. |
| --- | --- |

(178)

Ezenfelül azon jogának érvényesítésével, hogy az értékesítés után további nemteljesítő hiteleket ruházhat át az államra, a BIC tovább csökkentheti a bank méretét, így a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb szintre növelheti az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőkemegfelelési mutatóját. Ez újabb előnyhöz juttathatja a BIC-t Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog tovább emelkedni az értékesítést követően. E további kötelezettségvállalás szükséges ahhoz, hogy elkerülhető legyen a BIC előnyhöz juttatása.

| (179) | Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott gazdasági egység, azaz a BIC, és értelemszerűen az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt. |
| --- | --- |

(179)

Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott gazdasági egység, azaz a BIC, és értelemszerűen az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.

| (180) | Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(180)

Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.

| (181) | Tekintettel a Portugália által vállalt kötelezettségekre, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás végső eredménye, beleértve azokat az elemeket, amelyekről keretszerződésben történt megállapodás a BIC-vel, nem módosította volna az ajánlattételi eljárás végeredményét, és az értékesítési eljárás nem juttatta előnyhöz a BIC-t. |
| --- | --- |

(181)

Tekintettel a Portugália által vállalt kötelezettségekre, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás végső eredménye, beleértve azokat az elemeket, amelyekről keretszerződésben történt megállapodás a BIC-vel, nem módosította volna az ajánlattételi eljárás végeredményét, és az értékesítési eljárás nem juttatta előnyhöz a BIC-t.

6.1.2   A támogatás mértékének vizsgálata

| (182) | A BPN, valamint a BPN gazdasági tevékenységét folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számos állami támogatási intézkedésből jutott előnyhöz, amelyek összefoglalása a következő:

  1.   táblázat


  A BPN-nek és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott támogatási intézkedések







  Leírás | Összeg (millió EUR) |
| --- | --- | --- |
| a. | A CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek |

(182)

A BPN, valamint a BPN gazdasági tevékenységét folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számos állami támogatási intézkedésből jutott előnyhöz, amelyek összefoglalása a következő:

1.   táblázat

A BPN-nek és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott támogatási intézkedések

Leírás

Összeg (millió EUR)

a.

A CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek

315

| b. | 3,9 milliárd EUR értékű eszköz átruházása a különleges célú gazdasági egységekre az ajánlattételi eljárás előtt |
| --- | --- |

b.

3,9 milliárd EUR értékű eszköz átruházása a különleges célú gazdasági egységekre az ajánlattételi eljárás előtt

1 800 és 4 000 között

| c. | Az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója |
| --- | --- |

c.

Az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója

600

| d. | A CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretek (2011. december 31-én), |
| --- | --- |

d.

A CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretek (2011. december 31-én),

[150-500]

amelyekből explicit állami kezességvállalás hatálya alá tartozik

[200-400]

A BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára igényelt likviditási hitelkeretek,

amelyekből a meglévő kereskedelmikötvény-program fenntartása

400

amelyekből új likviditási hitelkeret

300

| (183) | Először is megjegyzendő, hogy e támogatási intézkedések közül nem mindegyik tekintendő kumulatívnak, mivel a portugál hatóságok szerint néhány intézkedés másokat helyettesített (például a CGD által az államosítás előtt nyújtott kezdeti hiteleket az államosítás után a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvények váltották fel). |
| --- | --- |

(183)

Először is megjegyzendő, hogy e támogatási intézkedések közül nem mindegyik tekintendő kumulatívnak, mivel a portugál hatóságok szerint néhány intézkedés másokat helyettesített (például a CGD által az államosítás előtt nyújtott kezdeti hiteleket az államosítás után a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvények váltották fel).

| (184) | A b. és c. jelű intézkedések vagy tőkeinjekciót érintenek, vagy a tőkeinjekcióval egyenértékűek. Ezek legalább 3 milliárd EUR-nak vagy a BPN államosítás előtti mérlege mintegy 50 %-ának felelnek meg. Továbbá a Portugália által az államosítás óta a BPN-nek nyújtott kereskedelmi kötvények kibocsátási programjára vonatkozó állami kezességvállalások teljes összege 5 milliárd EUR, amelyből 2011. december 31-ig 4,5 milliárd EUR-t használtak fel. |
| --- | --- |

(184)

A b. és c. jelű intézkedések vagy tőkeinjekciót érintenek, vagy a tőkeinjekcióval egyenértékűek. Ezek legalább 3 milliárd EUR-nak vagy a BPN államosítás előtti mérlege mintegy 50 %-ának felelnek meg. Továbbá a Portugália által az államosítás óta a BPN-nek nyújtott kereskedelmi kötvények kibocsátási programjára vonatkozó állami kezességvállalások teljes összege 5 milliárd EUR, amelyből 2011. december 31-ig 4,5 milliárd EUR-t használtak fel.

| (185) | Ezenfelül a BIC jogosult a(z) [...] bázispontnál magasabb árképzésű betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól, amelynek becsült költsége Portugália szerint hozzávetőleg [...] EUR. Végül a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra és az értékesítési folyamattal összefüggésben további eszközök és kötelezettségek, köztük nemteljesítő hitelek áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez újabb támogatást érintenek, amelyet Portugália nem számszerűsíthetőnek ítélt. |
| --- | --- |

(185)

Ezenfelül a BIC jogosult a(z) [...] bázispontnál magasabb árképzésű betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól, amelynek becsült költsége Portugália szerint hozzávetőleg [...] EUR. Végül a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra és az értékesítési folyamattal összefüggésben további eszközök és kötelezettségek, köztük nemteljesítő hitelek áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez újabb támogatást érintenek, amelyet Portugália nem számszerűsíthetőnek ítélt.

6.2.   A különböző támogatási intézkedések összeegyeztethetősége: az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása

| (186) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták. |
| --- | --- |

(186)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták.

| (187) | A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény (42), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (43) és a szerkezetátalakítási közlemény (44) is. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, a pénzügyi piacokon újfent jelentkező feszültségre tekintettel állami támogatás jóváhagyható. A Bizottság megerősítette véleményét a 2011. évi meghosszabbítási közlemény elfogadásával, amely az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedések alkalmazását 2011. december 31. után is meghosszabbítja (45). |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény (42), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (43) és a szerkezetátalakítási közlemény (44) is. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, a pénzügyi piacokon újfent jelentkező feszültségre tekintettel állami támogatás jóváhagyható. A Bizottság megerősítette véleményét a 2011. évi meghosszabbítási közlemény elfogadásával, amely az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedések alkalmazását 2011. december 31. után is meghosszabbítja (45).

| (188) | Portugáliát különösen súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági válság. Hatásait számos bizottsági határozat megerősítette (46), jóváhagyva a portugál hatóságoknak a válságkezelésre irányuló intézkedéseit. Ezenfelül figyelembe kell venni a komoly kihívást jelentő gazdasági és pénzügyi helyzetet, amelynek következtében Portugália 2011. április 7-én nemzetközi szintre irányuló, hivatalos külső segítség iránti kérést tett, amelynek eredményeként 2011. május 17-én aláírták az egyetértési megállapodást. |
| --- | --- |

(188)

Portugáliát különösen súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági válság. Hatásait számos bizottsági határozat megerősítette (46), jóváhagyva a portugál hatóságoknak a válságkezelésre irányuló intézkedéseit. Ezenfelül figyelembe kell venni a komoly kihívást jelentő gazdasági és pénzügyi helyzetet, amelynek következtében Portugália 2011. április 7-én nemzetközi szintre irányuló, hivatalos külső segítség iránti kérést tett, amelynek eredményeként 2011. május 17-én aláírták az egyetértési megállapodást.

| (189) | A Bizottság úgy véli, hogy a BPN szabálytalan csődje komoly következményekkel járna a portugál gazdaság számára. Ennélfogva az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében értékelhetők. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság úgy véli, hogy a BPN szabálytalan csődje komoly következményekkel járna a portugál gazdaság számára. Ennélfogva az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében értékelhetők.

6.3.   Összeegyeztethetőség a szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint

| (190) | A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:






  i. | a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie; |
| --- | --- | --- |

(190)

A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:

i.

a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie;

| ii. | biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása); |
| --- | --- |

ii.

biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);

| iii. | megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását. |
| --- | --- |

iii.

megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.

6.3.1.   Életképesség

| (191) | A szerkezetátalakítási közlemény 9. és 10. pontja előírja, hogy a tagállamoknak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk, amelyben az üzleti modellre vonatkozó valamennyi információ megtalálható. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit. |
| --- | --- |

(191)

A szerkezetátalakítási közlemény 9. és 10. pontja előírja, hogy a tagállamoknak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk, amelyben az üzleti modellre vonatkozó valamennyi információ megtalálható. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit.

| (192) | A tervnek bizonyítania kell, hogy a bank stratégiája koherens és be kell mutatnia, hogy a bank visszaállította hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül. |
| --- | --- |

(192)

A tervnek bizonyítania kell, hogy a bank stratégiája koherens és be kell mutatnia, hogy a bank visszaállította hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül.

| (193) | A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontja megerősíti, hogy egy pénzintézet (vagy egy része) harmadik félnek történő értékesítése segíthet a hosszú távú életképesség helyreállításában. A jelenlegi esetben a Bizottság megjegyzi, hogy a portugál hatóságok úgy döntöttek, hogy ajánlattételi eljárás során értékesítik a BPN-t. Ennek következtében a banki üzletágat módosításokat követően értékesítik a BIC részére, és a kiválasztott eszközöket a különleges célú gazdasági egységekre ruházzák át azzal a céllal, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottságnak ennélfogva meg kell állapítania, hogy a BPN banki üzletága, amely a vevő üzleti vállalkozásának (az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) részévé válik, életképes lesz-e. |
| --- | --- |

(193)

A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontja megerősíti, hogy egy pénzintézet (vagy egy része) harmadik félnek történő értékesítése segíthet a hosszú távú életképesség helyreállításában. A jelenlegi esetben a Bizottság megjegyzi, hogy a portugál hatóságok úgy döntöttek, hogy ajánlattételi eljárás során értékesítik a BPN-t. Ennek következtében a banki üzletágat módosításokat követően értékesítik a BIC részére, és a kiválasztott eszközöket a különleges célú gazdasági egységekre ruházzák át azzal a céllal, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottságnak ennélfogva meg kell állapítania, hogy a BPN banki üzletága, amely a vevő üzleti vállalkozásának (az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) részévé válik, életképes lesz-e.

| (194) | A Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, hogy nem kapott a BPN mint a BIC-vel egyesült gazdasági egység életképességét ténylegesen bemutató üzleti tervet, így e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Portugália a BIC-vel egyesített BPN-re vonatkozó részletes üzleti tervet nyújtott be a 2012. januári szerkezetátalakítási terv formájában (beleértve az üzletre és az életképességre vonatkozó, 2012. február 3-i kiegészítő információkat). |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, hogy nem kapott a BPN mint a BIC-vel egyesült gazdasági egység életképességét ténylegesen bemutató üzleti tervet, így e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Portugália a BIC-vel egyesített BPN-re vonatkozó részletes üzleti tervet nyújtott be a 2012. januári szerkezetátalakítási terv formájában (beleértve az üzletre és az életképességre vonatkozó, 2012. február 3-i kiegészítő információkat).

| (195) | A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC számára értékesített része hozzávetőleg [...] milliárd EUR-s, a BPN államosításkori mérlegéhez képest jelentősen kisebb mérleggel rendelkezik. |
| --- | --- |

(195)

A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC számára értékesített része hozzávetőleg [...] milliárd EUR-s, a BPN államosításkori mérlegéhez képest jelentősen kisebb mérleggel rendelkezik.

| (196) | A BIC eszközeivel együtt az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység teljes eszközállománya hozzávetőleg [...] milliárd EUR lesz. |
| --- | --- |

(196)

A BIC eszközeivel együtt az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység teljes eszközállománya hozzávetőleg [...] milliárd EUR lesz.

| (197) | A BPN mérlege a BIC-nek történt értékesítés pillanatában csak az életképesebb tevékenységeket és a bank legértékesebb eszközeit tartalmazza. Különösen a BIC-re átruházott hitelportfóliót megtisztították és az illikvid eszközök többségét a különleges célú gazdasági egységekre ruházták át. |
| --- | --- |

(197)

A BPN mérlege a BIC-nek történt értékesítés pillanatában csak az életképesebb tevékenységeket és a bank legértékesebb eszközeit tartalmazza. Különösen a BIC-re átruházott hitelportfóliót megtisztították és az illikvid eszközök többségét a különleges célú gazdasági egységekre ruházták át.

| (198) | A BPN kötelezettségei javarészt 1,669 milliárd EUR összértékű lakossági betéteket és 246 millió EUR összértékű alárendelt kölcsönt tartalmaznak.

  2.   táblázat


  A BPN az értékesítés és a tőkeinjekció után (Pro forma)
   (47) | millió EUR |
| --- | --- | --- |
| Készpénz, központi bankok és hitelintézetek | [...] |
| Az ügyfeleknek nyújtott nettó hitel | [...] |
| Egyéb eszközök | [...] |
| TELJES ESZKÖZÁLLOMÁNY | [...] |
| Betétek | [...] |
| Egyéb kötelezettségek | [...] |
| Alárendelt kölcsön | [...] |
| ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG | [...] |
| Saját tőke | [...] |
| ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG ÉS TŐKE | [...] |

(198)

A BPN kötelezettségei javarészt 1,669 milliárd EUR összértékű lakossági betéteket és 246 millió EUR összértékű alárendelt kölcsönt tartalmaznak.

2.   táblázat

A BPN az értékesítés és a tőkeinjekció után (Pro forma)
   (47)

millió EUR

Készpénz, központi bankok és hitelintézetek

[...]

Az ügyfeleknek nyújtott nettó hitel

[...]

Egyéb eszközök

[...]

TELJES ESZKÖZÁLLOMÁNY

[...]

Betétek

[...]

Egyéb kötelezettségek

[...]

Alárendelt kölcsön

[...]

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG

[...]

Saját tőke

[...]

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG ÉS TŐKE

[...]

| (199) | Az ideiglenes vezetés által kezdeményezett szerkezetátalakítási intézkedéseket a BIC folytatja, orvosolva a BPN problémáinak pontos okait. |
| --- | --- |

(199)

Az ideiglenes vezetés által kezdeményezett szerkezetátalakítási intézkedéseket a BIC folytatja, orvosolva a BPN problémáinak pontos okait.

| (200) | Amint az a fenti (24) bekezdésben szerepel, a vezetését teljesen lecserélték. Figyelembe véve a BPN államosításához vezető sajátos körülményeket, és különösen a bank korábbi vezetése által elkövetett számos állítólagos csalást, az új vezetés számos bírósági eljárást (48) kezdeményezett a bank érdekeinek megóvása céljából. A bank kockázatértékelési eljárásait teljes mértékben átalakították a bevált gyakorlatok végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

(200)

Amint az a fenti (24) bekezdésben szerepel, a vezetését teljesen lecserélték. Figyelembe véve a BPN államosításához vezető sajátos körülményeket, és különösen a bank korábbi vezetése által elkövetett számos állítólagos csalást, az új vezetés számos bírósági eljárást (48) kezdeményezett a bank érdekeinek megóvása céljából. A bank kockázatértékelési eljárásait teljes mértékben átalakították a bevált gyakorlatok végrehajtása céljából.

| (201) | A BPN új vezetése a költségszerkezet optimalizálására is összpontosított és számos, a működési költségek csökkentésére irányuló kezdeményezést fogadott el 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségek hozzávetőleg [...] millió EUR-val, a személyzeti költségek pedig hozzávetőleg [...] millió EUR-val csökkentek. |
| --- | --- |

(201)

A BPN új vezetése a költségszerkezet optimalizálására is összpontosított és számos, a működési költségek csökkentésére irányuló kezdeményezést fogadott el 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségek hozzávetőleg [...] millió EUR-val, a személyzeti költségek pedig hozzávetőleg [...] millió EUR-val csökkentek.

| (202) | A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BIC a stratégiájának megfelelően a lakossági alaptevékenységekre és a BPN hálózatában rejlő lehetőségek kihasználására összpontosít, hogy a Portugália és Angola közötti kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók támogatása tekintetében referenciabankká váljon. |
| --- | --- |

(202)

A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BIC a stratégiájának megfelelően a lakossági alaptevékenységekre és a BPN hálózatában rejlő lehetőségek kihasználására összpontosít, hogy a Portugália és Angola közötti kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók támogatása tekintetében referenciabankká váljon.

| (203) | Ez a terv ésszerű mögöttes makrogazdasági feltételezéseken alapul, amelyek során figyelembe veszik a portugáliai piacok jelenlegi helyzetét, amelyek recessziója a gazdasági előrejelzés szerint 2014-ig fennmarad. |
| --- | --- |

(203)

Ez a terv ésszerű mögöttes makrogazdasági feltételezéseken alapul, amelyek során figyelembe veszik a portugáliai piacok jelenlegi helyzetét, amelyek recessziója a gazdasági előrejelzés szerint 2014-ig fennmarad.

| (204) | A pénzügyi előrejelzések azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység még várhatóan a stresszforgatókönyv szerint is képes lesz fedezni költségeit és hozzávetőleg [1-10] %-os tőkearányos jövedelmezőséget elérni. |
| --- | --- |

(204)

A pénzügyi előrejelzések azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység még várhatóan a stresszforgatókönyv szerint is képes lesz fedezni költségeit és hozzávetőleg [1-10] %-os tőkearányos jövedelmezőséget elérni.

| (205) | Az állami tőkeinjekciónak köszönhetően a várt kezdeti tőkealap [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval jóval meghaladja majd a minimális tőkekövetelményeket. |
| --- | --- |

(205)

Az állami tőkeinjekciónak köszönhetően a várt kezdeti tőkealap [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval jóval meghaladja majd a minimális tőkekövetelményeket.

| (206) | A jelentős állami tőkeinjekció nyomán a bank szerkezetátalakítási időszak közepére és végére előre jelzett tőkemegfelelési mutatója várhatóan a minimális követelmények felett marad, és így biztosítja a bank fizetőképességét. A Portugália által benyújtott és a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben ismertetett üzleti terv értelmében alapforgatókönyv esetén a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az alapvető tőkemegfelelési mutató [8-12] % lesz, kevéssel meghaladva a Portugál Nemzeti Bank által 2012 decemberére meghatározott 10 %-os minimális szabályozási követelményt (49), stresszforgatókönyv esetén pedig alig marad majd el attól ([7-11] %), amint az a (207) bekezdésben található 1. ábrában olvasható. |
| --- | --- |

(206)

A jelentős állami tőkeinjekció nyomán a bank szerkezetátalakítási időszak közepére és végére előre jelzett tőkemegfelelési mutatója várhatóan a minimális követelmények felett marad, és így biztosítja a bank fizetőképességét. A Portugália által benyújtott és a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben ismertetett üzleti terv értelmében alapforgatókönyv esetén a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az alapvető tőkemegfelelési mutató [8-12] % lesz, kevéssel meghaladva a Portugál Nemzeti Bank által 2012 decemberére meghatározott 10 %-os minimális szabályozási követelményt (49), stresszforgatókönyv esetén pedig alig marad majd el attól ([7-11] %), amint az a (207) bekezdésben található 1. ábrában olvasható.

| (207) | E változás fő oka várhatóan az lesz, hogy a gazdaság számára nyújtott fokozott hitelezés formájában végre kell hajtani a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben meghatározott üzleti tervet, valamint a szerkezetátalakítási terv első évének negatív eredményeiből eredő hatások. A negatív eredmények főként a bank üzleti volumenéhez képest továbbra is magas költségszerkezetének lesznek köszönhetők, amelyhez hozzájárul a BIC által vállalt szerkezetátalakítás költsége.

  1.   ábra


  A BPN/BIC egyesüléssel létrejövő gazdasági egységre vonatkozó előrejelzések alapforgatókönyv esetén, 2012-2016

  [...] |
| --- | --- |

(207)

E változás fő oka várhatóan az lesz, hogy a gazdaság számára nyújtott fokozott hitelezés formájában végre kell hajtani a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben meghatározott üzleti tervet, valamint a szerkezetátalakítási terv első évének negatív eredményeiből eredő hatások. A negatív eredmények főként a bank üzleti volumenéhez képest továbbra is magas költségszerkezetének lesznek köszönhetők, amelyhez hozzájárul a BIC által vállalt szerkezetátalakítás költsége.

1.   ábra

A BPN/BIC egyesüléssel létrejövő gazdasági egységre vonatkozó előrejelzések alapforgatókönyv esetén, 2012-2016

[...]

| (208) | A likviditást illetően az üzleti terv főként a betétekre támaszkodik, hozzávetőleg [1-10] %-os éves tervezett betétnövekedéssel. A Bizottság úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység betétek útján történő stabil finanszírozása a szerkezetátalakítási terv fontos eleme. Figyelembe véve az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kis méretét és növekedési potenciálját, a betétnövekedésre vonatkozó előrejelzések hitelesek. |
| --- | --- |

(208)

A likviditást illetően az üzleti terv főként a betétekre támaszkodik, hozzávetőleg [1-10] %-os éves tervezett betétnövekedéssel. A Bizottság úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység betétek útján történő stabil finanszírozása a szerkezetátalakítási terv fontos eleme. Figyelembe véve az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kis méretét és növekedési potenciálját, a betétnövekedésre vonatkozó előrejelzések hitelesek.

| (209) | A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképességének biztosítása érdekében nem kellene kezdeményezni a betétek nagykereskedelmi finanszírozással való helyettesítését. Ebben az értelemben fontos, hogy a BIC által egy esetleges betétkiáramlás ellensúlyozása céljából igényelt likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábra emeljék. Portugália kötelezettségvállalása e tekintetben elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen, figyelembe véve, hogy [...] jelentős összegű betéttel rendelkezik, amelyek ellentételezése jelenleg a [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnál magasabb szinten történik, amely szint mellett a BIC dönthet úgy, hogy nem tartja meg a szóban forgó betéteket. Amennyiben az új hitelkeret ellentételezése nem olyan szinten történne, amely a BIC-t arra ösztönzi, hogy betétjeinek szintjét a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnak megfelelő szinten tartsa, ez arra sarkallhatná a BIC-t, hogy a betéteket a CGD-től származó olcsóbb finanszírozással helyettesítse. Az ilyen helyettesítés talán növelné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység rövid távú jövedelmezőségét, ugyanakkor azonban aláásná az életképességre vonatkozó kilátásait. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképességének biztosítása érdekében nem kellene kezdeményezni a betétek nagykereskedelmi finanszírozással való helyettesítését. Ebben az értelemben fontos, hogy a BIC által egy esetleges betétkiáramlás ellensúlyozása céljából igényelt likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábra emeljék. Portugália kötelezettségvállalása e tekintetben elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen, figyelembe véve, hogy [...] jelentős összegű betéttel rendelkezik, amelyek ellentételezése jelenleg a [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnál magasabb szinten történik, amely szint mellett a BIC dönthet úgy, hogy nem tartja meg a szóban forgó betéteket. Amennyiben az új hitelkeret ellentételezése nem olyan szinten történne, amely a BIC-t arra ösztönzi, hogy betétjeinek szintjét a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnak megfelelő szinten tartsa, ez arra sarkallhatná a BIC-t, hogy a betéteket a CGD-től származó olcsóbb finanszírozással helyettesítse. Az ilyen helyettesítés talán növelné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység rövid távú jövedelmezőségét, ugyanakkor azonban aláásná az életképességre vonatkozó kilátásait.

| (210) | E tekintetben fontos megjegyezni azt is, hogy a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábbal nyújtott hitelkeret feltételei még így is kedvezőbbek azoknál, amelyekhez a BIC a piacon jutna. Addig, amíg a Bizottság nem rendelkezik a piacon történő hasonló tranzakciókra vonatkozó összehasonlítható referenciaértékkel, a Bizottság megállapítja, hogy egy ilyen lejárati idejű és nagyságú hitelkeret valószínűleg nem lenne elérhető a piacon, még magasabb kamatszintekkel sem. A Bizottság továbbá útmutató jellegűnek tekinti, hogy a CGD által nyújtott hitelek ellentételezésének mértékét a(z) [...] bázisponttal növelt [...] havi Euribor kamatláb szintjén rögzítették. |
| --- | --- |

(210)

E tekintetben fontos megjegyezni azt is, hogy a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábbal nyújtott hitelkeret feltételei még így is kedvezőbbek azoknál, amelyekhez a BIC a piacon jutna. Addig, amíg a Bizottság nem rendelkezik a piacon történő hasonló tranzakciókra vonatkozó összehasonlítható referenciaértékkel, a Bizottság megállapítja, hogy egy ilyen lejárati idejű és nagyságú hitelkeret valószínűleg nem lenne elérhető a piacon, még magasabb kamatszintekkel sem. A Bizottság továbbá útmutató jellegűnek tekinti, hogy a CGD által nyújtott hitelek ellentételezésének mértékét a(z) [...] bázisponttal növelt [...] havi Euribor kamatláb szintjén rögzítették.

| (211) | Az előbbiek alapján a Bizottság kételyei eloszlottak a BPN életképességével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(211)

Az előbbiek alapján a Bizottság kételyei eloszlottak a BPN életképességével kapcsolatban.

6.3.2.   A minimálisra korlátozott támogatás és tehermegosztás

| (212) | A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból: a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges. |
| --- | --- |

(212)

A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból: a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.

| (213) | A szerkezetátalakítási időszakban a kedvezményezett bank saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza határozza meg. Ez előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges minimális költségekre kell korlátozódnia, ii. a kedvezményezett banknak a lehetséges mértékig saját forrásaiból, például eszközértékesítés révén kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a banki befektetők is viselik, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (50). |
| --- | --- |

(213)

A szerkezetátalakítási időszakban a kedvezményezett bank saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza határozza meg. Ez előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges minimális költségekre kell korlátozódnia, ii. a kedvezményezett banknak a lehetséges mértékig saját forrásaiból, például eszközértékesítés révén kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a banki befektetők is viselik, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (50).

| (214) | A szerkezetátalakítási tervnek világosan bizonyítania kell, hogy a támogatást a minimálisan szükséges szinten tartották. A szerkezetátalakítás költségeit nem csak az állam, de a lehető legnagyobb mértékben a banki befektetők is viselik. Ez azt jelenti, hogy a banknak és tőketulajdonosainak a lehetséges mértékig hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakításhoz. A szerkezetátalakítás költségeit az életképesség helyreállításához szükséges mértékre kell korlátozni. Ennek megfelelően a vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. (51). |
| --- | --- |

(214)

A szerkezetátalakítási tervnek világosan bizonyítania kell, hogy a támogatást a minimálisan szükséges szinten tartották. A szerkezetátalakítás költségeit nem csak az állam, de a lehető legnagyobb mértékben a banki befektetők is viselik. Ez azt jelenti, hogy a banknak és tőketulajdonosainak a lehetséges mértékig hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakításhoz. A szerkezetátalakítás költségeit az életképesség helyreállításához szükséges mértékre kell korlátozni. Ennek megfelelően a vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. (51).

| (215) | A támogatás minimumra történő korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. |
| --- | --- |

(215)

A támogatás minimumra történő korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.

| (216) | E célból a Bizottságnak először is a portugál hatóságok azon kijelentését kell értékelnie, amely szerint a BPN BIC-nek való értékesítésével kapcsolatos költségek alacsonyabbak, mint amely a BPN felszámolása esetén terhelné Portugáliát; másodszor pedig azt, hogy a BPN szerkezetátalakításához nyújtott támogatás a minimálisan szükségesre korlátozódott-e. |
| --- | --- |

(216)

E célból a Bizottságnak először is a portugál hatóságok azon kijelentését kell értékelnie, amely szerint a BPN BIC-nek való értékesítésével kapcsolatos költségek alacsonyabbak, mint amely a BPN felszámolása esetén terhelné Portugáliát; másodszor pedig azt, hogy a BPN szerkezetátalakításához nyújtott támogatás a minimálisan szükségesre korlátozódott-e.

| (217) | A Bizottság 2011. október 24-i határozatában több pontban megkérdőjelezte a Portugália által akkor ismertetett két forgatókönyv mennyiségi összehasonlítását. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság 2011. október 24-i határozatában több pontban megkérdőjelezte a Portugália által akkor ismertetett két forgatókönyv mennyiségi összehasonlítását.

| (218) | A 2012. januári szerkezetátalakítási tervben Portugália benyújtotta a két forgatókönyv naprakész összehasonlítását és módosította kezdeti feltevését, hogy reagáljon a Bizottság 2011. október 24-i határozatban megfogalmazott fő aggodalmaira, amelyek a szabályos felszámolás esetében érvényes költségekre vonatkoztak. Portugália különösen kitért a hitelekre alkalmazott levonásokra és a másodrangú hitelezőkkel szembeni bánásmódra. |
| --- | --- |

(218)

A 2012. januári szerkezetátalakítási tervben Portugália benyújtotta a két forgatókönyv naprakész összehasonlítását és módosította kezdeti feltevését, hogy reagáljon a Bizottság 2011. október 24-i határozatban megfogalmazott fő aggodalmaira, amelyek a szabályos felszámolás esetében érvényes költségekre vonatkoztak. Portugália különösen kitért a hitelekre alkalmazott levonásokra és a másodrangú hitelezőkkel szembeni bánásmódra.

| (219) | Portugália különösen további adatokkal és alternatív referenciaértékkel szolgált a hitelek értékesítésekor a könyv szerinti értékre alkalmazott 30–50 %-os levonással kapcsolatos feltevésére vonatkozóan. Portugália a BIC által végül átvett hitelekkel kapcsolatos végleges adatokat is benyújtotta, amelyek összege a 2012. február 17-i első összehasonlítás idején nem volt ismert. Továbbá a szabályos felszámolás forgatókönyvéből is eltávolított egyes másodrangú hitelezők számára történő visszafizetéssel kapcsolatos költségeket, a (221) bekezdésben foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(219)

Portugália különösen további adatokkal és alternatív referenciaértékkel szolgált a hitelek értékesítésekor a könyv szerinti értékre alkalmazott 30–50 %-os levonással kapcsolatos feltevésére vonatkozóan. Portugália a BIC által végül átvett hitelekkel kapcsolatos végleges adatokat is benyújtotta, amelyek összege a 2012. február 17-i első összehasonlítás idején nem volt ismert. Továbbá a szabályos felszámolás forgatókönyvéből is eltávolított egyes másodrangú hitelezők számára történő visszafizetéssel kapcsolatos költségeket, a (221) bekezdésben foglaltak szerint.

| (220) | A Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a banki ágazatban történő jelentős mértékű hitelállomány-leépítést, a hitelportfólió értékesítésekor indokolt levonás alkalmazása. Továbbá, ha a hiteleket lejáratukig meg kellene tartani, lejáratig az államnak kellene viselnie a finanszírozás költségeit és a hitelkockázatot. A Bizottság ennélfogva elfogadhatónak tartja a Portugália által a levonásra vonatkozóan benyújtott alacsonyabb becsült értéktartományt, azaz a [20-50] %-os levonást. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a banki ágazatban történő jelentős mértékű hitelállomány-leépítést, a hitelportfólió értékesítésekor indokolt levonás alkalmazása. Továbbá, ha a hiteleket lejáratukig meg kellene tartani, lejáratig az államnak kellene viselnie a finanszírozás költségeit és a hitelkockázatot. A Bizottság ennélfogva elfogadhatónak tartja a Portugália által a levonásra vonatkozóan benyújtott alacsonyabb becsült értéktartományt, azaz a [20-50] %-os levonást.

| (221) | A másodrangú hitelezőket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 245 millió EUR-s teljes összeg különböző kibocsátások eredménye. Lehetséges, hogy [...]. Az egyes kibocsátások feltételeinek jogi értékelését követően Portugália úgy ítéli meg, hogy [...]. |
| --- | --- |

(221)

A másodrangú hitelezőket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 245 millió EUR-s teljes összeg különböző kibocsátások eredménye. Lehetséges, hogy [...]. Az egyes kibocsátások feltételeinek jogi értékelését követően Portugália úgy ítéli meg, hogy [...].

| (222) | A 3. táblázat áttekintést nyújt a beáramlások/kiáramlások becsült mértékéről, figyelembe véve a (219)-(221) bekezdésben említett felülvizsgált feltételezéseket. A becslés mindössze a két forgatókönyvhöz kapcsolódó határköltségeket veszi figyelembe (a már felmerült költségeket pedig nem), és a BPN BIC-nek történt értékesítése idején érvényes mérlegének adatain alapul (52).

  3.   táblázat


  A BIC-nek történt értékesítés és a szabályos felszámolás forgatókönyvének összehasonlítása (adatok millió EUR-ban). | | A BIC-nek történt értékesítés | Felszámolás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KIÁRAMLÁSOK |
| 1 | A hitelintézeteknek nyújtott támogatás kifizetése | | [...] (53) |
| 2 | Az ügyfélbetétek kifizetése | | [...] |
| 3 | Tőkeemelés | [...] | |
| 4 | Másodrangú hitelezők, kivéve a lejárat nélküli értékpapírt kibocsátó TBC-t | | [...] |
| | Összes kiáramlás | [...] | [...] |
| | | A BIC-nek történt értékesítés | Felszámolás |
| BEÁRAMLÁSOK |
| 5 | Az ügyfelek hiteleinek értékesítése (nettó 2,114 millió EUR 30 %-os levonással) | | [...] |
| 6 | Pénzeszközök és hitelek visszatérítése a hitelintézetek számára | | [...] (54) |
| 7 | A BPN eladási ára | [...] | |
| 8 | A betétek értékesítéséből származó bevétel – a betétegyenleg 2 %-a | | [...] |
| | Összes beáramlás | | [...] |
| | BECSÜLT KÜLÖNBÖZET | [...] | [...] |

(222)

A 3. táblázat áttekintést nyújt a beáramlások/kiáramlások becsült mértékéről, figyelembe véve a (219)-(221) bekezdésben említett felülvizsgált feltételezéseket. A becslés mindössze a két forgatókönyvhöz kapcsolódó határköltségeket veszi figyelembe (a már felmerült költségeket pedig nem), és a BPN BIC-nek történt értékesítése idején érvényes mérlegének adatain alapul (52).

3.   táblázat

A BIC-nek történt értékesítés és a szabályos felszámolás forgatókönyvének összehasonlítása (adatok millió EUR-ban).

A BIC-nek történt értékesítés

Felszámolás

KIÁRAMLÁSOK

1

A hitelintézeteknek nyújtott támogatás kifizetése

[...] (53)

2

Az ügyfélbetétek kifizetése

[...]

3

Tőkeemelés

[...]

4

Másodrangú hitelezők, kivéve a lejárat nélküli értékpapírt kibocsátó TBC-t

[...]

Összes kiáramlás

[...]

[...]

A BIC-nek történt értékesítés

Felszámolás

BEÁRAMLÁSOK

5

Az ügyfelek hiteleinek értékesítése (nettó 2,114 millió EUR 30 %-os levonással)

[...]

6

Pénzeszközök és hitelek visszatérítése a hitelintézetek számára

[...] (54)

7

A BPN eladási ára

[...]

8

A betétek értékesítéséből származó bevétel – a betétegyenleg 2 %-a

[...]

Összes beáramlás

[...]

BECSÜLT KÜLÖNBÖZET

[...]

[...]

| (223) | Összességében a szabályos felszámolás lehetősége, amelynél az állam fizetne valamennyi betétet (kivéve a lejárat nélküli kötvényekkel rendelkező másodrangú hitelezőkéit), és amelynél az állam fizetné a hitelintézetekkel szembeni kitettség teljes összegét, költségesebb lenne, mint a BIC-nek történt értékesítés. |
| --- | --- |

(223)

Összességében a szabályos felszámolás lehetősége, amelynél az állam fizetne valamennyi betétet (kivéve a lejárat nélküli kötvényekkel rendelkező másodrangú hitelezőkéit), és amelynél az állam fizetné a hitelintézetekkel szembeni kitettség teljes összegét, költségesebb lenne, mint a BIC-nek történt értékesítés.

| (224) | A Bizottság elismeri, hogy számos feltevést bizonytalanság övez, különösen azt, amely szerint lehetőség van a BIC-re átruházott hitelek visszatéríttetésére. Figyelembe kell venni továbbá azt a tényt, hogy a szabályos felszámolásnak kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásai lehetnek a teljes banki ágazatba vetett bizalom és a tagállamok államadósság szerinti minősítése tekintetében |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság elismeri, hogy számos feltevést bizonytalanság övez, különösen azt, amely szerint lehetőség van a BIC-re átruházott hitelek visszatéríttetésére. Figyelembe kell venni továbbá azt a tényt, hogy a szabályos felszámolásnak kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásai lehetnek a teljes banki ágazatba vetett bizalom és a tagállamok államadósság szerinti minősítése tekintetében

| (225) | A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bank szerkezetátalakításának lehetősége, azaz a BIC-nek történt értékesítés hozzájárul a támogatás összegének minimumra korlátozásához. |
| --- | --- |

(225)

A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bank szerkezetátalakításának lehetősége, azaz a BIC-nek történt értékesítés hozzájárul a támogatás összegének minimumra korlátozásához.

| (226) | A BPN az államosítás előtt és után is jelentős összegű támogatást kapott, amint az a (182)–(183) bekezdésben szerepel. A támogatás nélkülözhetetlen volt a bank tevékenységének fenntartásához a választott szerkezetátalakítás, azaz az életképes részek BIC-nek történő értékesítésének és az értékvesztett eszközök későbbi felszámolásának végrehajtásához szükséges időszakban. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A fennálló piaci feltételek mellett ezek az intézkedések (és különösen a nem lakossági jellegű banki eszközök elkülönítése a különleges célú gazdasági egységekbe) szorosan összefüggnek a piacon maradó bank életképességével. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket átruházták a különleges célú gazdasági egységekre, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottság elismeri, hogy a BPN szerkezetátalakításának végrehajtásával kapcsolatos jelentős késedelmek a portugál gazdaságot sújtó, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodás aláírásához vezető kivételes körülményekből eredtek. |
| --- | --- |

(226)

A BPN az államosítás előtt és után is jelentős összegű támogatást kapott, amint az a (182)–(183) bekezdésben szerepel. A támogatás nélkülözhetetlen volt a bank tevékenységének fenntartásához a választott szerkezetátalakítás, azaz az életképes részek BIC-nek történő értékesítésének és az értékvesztett eszközök későbbi felszámolásának végrehajtásához szükséges időszakban. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A fennálló piaci feltételek mellett ezek az intézkedések (és különösen a nem lakossági jellegű banki eszközök elkülönítése a különleges célú gazdasági egységekbe) szorosan összefüggnek a piacon maradó bank életképességével. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket átruházták a különleges célú gazdasági egységekre, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottság elismeri, hogy a BPN szerkezetátalakításának végrehajtásával kapcsolatos jelentős késedelmek a portugál gazdaságot sújtó, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodás aláírásához vezető kivételes körülményekből eredtek.

| (227) | Amint azt a Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, a BPN-nek értékesítése előtt nyújtott intézkedéseken felül a BIC további intézkedésekre tart igényt, amelyeket az (56) bekezdés tartalmaz. |
| --- | --- |

(227)

Amint azt a Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, a BPN-nek értékesítése előtt nyújtott intézkedéseken felül a BIC további intézkedésekre tart igényt, amelyeket az (56) bekezdés tartalmaz.

| (228) | 2011. október 24-i határozatában a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy vajon a BIC által igényelt tőkeinjekció összege az életképesség biztosításához szükséges minimum volt-e. Figyelembe véve a BIC 2011. július 20-i ajánlatában és a BPN 2011. júniusi pénzügyi kimutatásaiban kért, mérlegre vonatkozó módosításokat, Portugália becslése szerint a [200–400] millió EUR-s szint [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatónak felel meg. |
| --- | --- |

(228)

2011. október 24-i határozatában a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy vajon a BIC által igényelt tőkeinjekció összege az életképesség biztosításához szükséges minimum volt-e. Figyelembe véve a BIC 2011. július 20-i ajánlatában és a BPN 2011. júniusi pénzügyi kimutatásaiban kért, mérlegre vonatkozó módosításokat, Portugália becslése szerint a [200–400] millió EUR-s szint [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatónak felel meg.

| (229) | Portugália kijelenti, hogy ez a tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye, ha figyelembe vesszük a BIC által az államnak később fizetendő árat (40 millió EUR) is. Ezt a tőkeszintet a bank alaptevékenységének ismételt középpontba állításával kapcsolatos költségek és a megfelelő további tőketartalék fenntartásának szükségessége indokolja. Portugália úgy véli, hogy a tartalék megfelelő a saját tőke elégséges szintjének fenntartásához, különösen az egyesülés kezdeti éveiben, ha figyelembe vesszük a BPN kedvezőtlen hírnevét és Portugália nehéz gazdasági helyzetét is. |
| --- | --- |

(229)

Portugália kijelenti, hogy ez a tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye, ha figyelembe vesszük a BIC által az államnak később fizetendő árat (40 millió EUR) is. Ezt a tőkeszintet a bank alaptevékenységének ismételt középpontba állításával kapcsolatos költségek és a megfelelő további tőketartalék fenntartásának szükségessége indokolja. Portugália úgy véli, hogy a tartalék megfelelő a saját tőke elégséges szintjének fenntartásához, különösen az egyesülés kezdeti éveiben, ha figyelembe vesszük a BPN kedvezőtlen hírnevét és Portugália nehéz gazdasági helyzetét is.

| (230) | Megjegyzendő, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a tőkemegfelelési mutató az értékesítést követő negyedik év végére várhatóan eléri a [8–12] %-ot, stresszforgatókönyv esetén pedig a [7–11] %-ot (amely kevéssel elmarad a Portugáliában jogszabályban előírt 10 %-os minimumtól). |
| --- | --- |

(230)

Megjegyzendő, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a tőkemegfelelési mutató az értékesítést követő negyedik év végére várhatóan eléri a [8–12] %-ot, stresszforgatókönyv esetén pedig a [7–11] %-ot (amely kevéssel elmarad a Portugáliában jogszabályban előírt 10 %-os minimumtól).

| (231) | A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv alapján a [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval egyenértékű tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye és szükséges a bank életképességének biztosításához. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv alapján a [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval egyenértékű tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye és szükséges a bank életképességének biztosításához.

| (232) | A Bizottság szintén kedvezően ítéli meg azt a tényt, hogy a BIC-vel kötött keretszerződésben a BIC kötelezettséget vállal arra, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. E kötelezettségvállalás célja annak biztosítása, hogy a BPN-be befektetett tőke ne kerüljön ki azonnal a bankból a részvényeseknek kifizetett források formájában. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság szintén kedvezően ítéli meg azt a tényt, hogy a BIC-vel kötött keretszerződésben a BIC kötelezettséget vállal arra, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. E kötelezettségvállalás célja annak biztosítása, hogy a BPN-be befektetett tőke ne kerüljön ki azonnal a bankból a részvényeseknek kifizetett források formájában.

| (233) | A BIC által végül átvett végleges eszközök azonban eltérnek a BIC 2011. július 20-i ajánlatától, és a BIC fenntartja a jogot arra is, hogy a nemteljesítő hiteleket visszaadja. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás minimumra korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű, a kockázattal súlyozott eszközök csökkentésének [10–18] %-ával megegyező tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. A tőkecsökkentés történhet az államnak visszaadott hitelek könyv szerinti értékére alkalmazott levonás formájában. |
| --- | --- |

(233)

A BIC által végül átvett végleges eszközök azonban eltérnek a BIC 2011. július 20-i ajánlatától, és a BIC fenntartja a jogot arra is, hogy a nemteljesítő hiteleket visszaadja. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás minimumra korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű, a kockázattal súlyozott eszközök csökkentésének [10–18] %-ával megegyező tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. A tőkecsökkentés történhet az államnak visszaadott hitelek könyv szerinti értékére alkalmazott levonás formájában.

| (234) | A Bizottság megjegyzi, hogy a BIC javaslata szerint az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a nemteljesítő hitelek visszaadása esetén úgy is fenntarthatja a [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, hogy új hiteleket nyújt a gazdaság számára. A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés nem korlátozná a minimumra a támogatást a következő okok miatt: Először is, a BIC értékesítés előtti sajáttőke-aránya az értékesítés napján [10-18] %-nál alacsonyabb lesz. Ennélfogva amint a BPN egyesül a BIC-vel, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal csökkenni fog (a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint). Ennek megfelelően, ha az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az egyesülés után fenntartaná a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, a BIC által előre jelzettnél magasabb tőkével rendelkezne. Másodszor, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv számításai már figyelembe veszik az új kölcsönök kihelyezését, és e célból a BPN értékesítés pillanatában érvényes (nagyon magas) [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóját elégségesnek ítéli. Ennélfogva nem szükséges a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnál több tőkét fordítani új hitelek létrehozására. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg Portugália kötelezettségvállalását arra, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés pillanatában nem fogja meghaladni a [10–18] %-ot és arra, hogy amennyiben nemteljesítő hiteleket ruháznak át az államra vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységre, a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10–18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységnek. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság megjegyzi, hogy a BIC javaslata szerint az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a nemteljesítő hitelek visszaadása esetén úgy is fenntarthatja a [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, hogy új hiteleket nyújt a gazdaság számára. A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés nem korlátozná a minimumra a támogatást a következő okok miatt: Először is, a BIC értékesítés előtti sajáttőke-aránya az értékesítés napján [10-18] %-nál alacsonyabb lesz. Ennélfogva amint a BPN egyesül a BIC-vel, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal csökkenni fog (a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint). Ennek megfelelően, ha az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az egyesülés után fenntartaná a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, a BIC által előre jelzettnél magasabb tőkével rendelkezne. Másodszor, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv számításai már figyelembe veszik az új kölcsönök kihelyezését, és e célból a BPN értékesítés pillanatában érvényes (nagyon magas) [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóját elégségesnek ítéli. Ennélfogva nem szükséges a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnál több tőkét fordítani új hitelek létrehozására. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg Portugália kötelezettségvállalását arra, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés pillanatában nem fogja meghaladni a [10–18] %-ot és arra, hogy amennyiben nemteljesítő hiteleket ruháznak át az államra vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységre, a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10–18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységnek.

| (235) | Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény kijelenti, hogy a vállalkozások felvásárlásának tilalma szükséges a támogatás minimumra korlátozása érdekében. A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejezetten tartalmazza, hogy „a vállalkozásoknak [...] nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges”. |
| --- | --- |

(235)

Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény kijelenti, hogy a vállalkozások felvásárlásának tilalma szükséges a támogatás minimumra korlátozása érdekében. A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejezetten tartalmazza, hogy „a vállalkozásoknak [...] nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges”.

| (236) | A Bizottság megjegyzi, hogy már a 2012. januári szerkezetátalakítási terv jelezte, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképes gazdasági egység lesz, amelynek elfogadható tőkearányos jövedelmezőséget kell megvalósítania, ezenfelül még nyereséget is várnak tőle. Az életképesség helyreállítása nem felvásárlásokon múlik. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy véli, hogy a felvásárlási tilalom biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakításhoz szükségesnek ítélt tőke a bankon belül maradjon, tehát elősegíti az életképesség helyreállítását. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Portugália kötelezettségvállalása a felvásárlási tilalom érvényesítésére szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság megjegyzi, hogy már a 2012. januári szerkezetátalakítási terv jelezte, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképes gazdasági egység lesz, amelynek elfogadható tőkearányos jövedelmezőséget kell megvalósítania, ezenfelül még nyereséget is várnak tőle. Az életképesség helyreállítása nem felvásárlásokon múlik. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy véli, hogy a felvásárlási tilalom biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakításhoz szükségesnek ítélt tőke a bankon belül maradjon, tehát elősegíti az életképesség helyreállítását. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Portugália kötelezettségvállalása a felvásárlási tilalom érvényesítésére szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.

| (237) | A saját hozzájárulás tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam, valamint a bank befektetői és korábbi részvényesei közösen viselik. E követelmény biztosítja, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák. |
| --- | --- |

(237)

A saját hozzájárulás tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam, valamint a bank befektetői és korábbi részvényesei közösen viselik. E követelmény biztosítja, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.

| (238) | A jelenlegi esetben a Bizottság kedvezőnek ítéli azt, hogy a részvényesek kártérítés nélkül elveszítették banki részesedésüket. Ennélfogva megfelelően részt vállaltak egy olyan bankkal kapcsolatos tehermegosztásban, amelynek értékét két, Portugália által kijelölt független intézet is negatívnak ítélte. A Bizottság kedvezőnek ítéli azt is, hogy az államosítási eljárással összefüggésben lecserélték a BPN igazgatóságát. |
| --- | --- |

(238)

A jelenlegi esetben a Bizottság kedvezőnek ítéli azt, hogy a részvényesek kártérítés nélkül elveszítették banki részesedésüket. Ennélfogva megfelelően részt vállaltak egy olyan bankkal kapcsolatos tehermegosztásban, amelynek értékét két, Portugália által kijelölt független intézet is negatívnak ítélte. A Bizottság kedvezőnek ítéli azt is, hogy az államosítási eljárással összefüggésben lecserélték a BPN igazgatóságát.

| (239) | Megállapítja azonban, hogy a 245 millió EUR-val rendelkező másodrangú hitelezőket megtartják a bankban, amelyet privatizálnak, és amely továbbra is kaphat kamatszelvényeket. |
| --- | --- |

(239)

Megállapítja azonban, hogy a 245 millió EUR-val rendelkező másodrangú hitelezőket megtartják a bankban, amelyet privatizálnak, és amely továbbra is kaphat kamatszelvényeket.

| (240) | A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint „a bankok [...] nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget”. |
| --- | --- |

(240)

A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint „a bankok [...] nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget”.

| (241) | A BPN szerkezetátalakítási időszakát illetően a BPN nem felelt meg a Bizottság hibrid eszközökkel kapcsolatos politikájának, a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint. A Bizottság ebben egyértelműsíti, hogy szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. A Bizottság megállapítja, hogy a kamatfizetés nem a fenti elvnek megfelelően történt; ezt mélyrehatóbb szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni (55). |
| --- | --- |

(241)

A BPN szerkezetátalakítási időszakát illetően a BPN nem felelt meg a Bizottság hibrid eszközökkel kapcsolatos politikájának, a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint. A Bizottság ebben egyértelműsíti, hogy szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. A Bizottság megállapítja, hogy a kamatfizetés nem a fenti elvnek megfelelően történt; ezt mélyrehatóbb szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni (55).

| (242) | A Bizottság úgy véli, hogy a bank széles körű szerkezetátalakítása megfelelően ellensúlyozhatja a tehermegosztás hiányát. |
| --- | --- |

(242)

A Bizottság úgy véli, hogy a bank széles körű szerkezetátalakítása megfelelően ellensúlyozhatja a tehermegosztás hiányát.

| (243) | Mivel azonban a bankot eladják, 2016. december 31-ig felvásárlási tilalom szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a bank tőketulajdonosainak minimális tehervállalását. |
| --- | --- |

(243)

Mivel azonban a bankot eladják, 2016. december 31-ig felvásárlási tilalom szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a bank tőketulajdonosainak minimális tehervállalását.

| (244) | E tekintetben a Bizottság számba veszi Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN szerkezetátalakítási folyamatának elősegítése céljából a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália 2016. december 31-ig nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(244)

E tekintetben a Bizottság számba veszi Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN szerkezetátalakítási folyamatának elősegítése céljából a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália 2016. december 31-ig nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.

| (245) | A Bizottság megállapítja, hogy a fenti (182) és (185) bekezdésben felsorolt valamennyi támogatási intézkedés, és különösen a kezességvállalások, a tőkeinjekció és a különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás ellentételezése nincs összhangban a Bizottság vonatkozó közleményeivel. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság megállapítja, hogy a fenti (182) és (185) bekezdésben felsorolt valamennyi támogatási intézkedés, és különösen a kezességvállalások, a tőkeinjekció és a különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás ellentételezése nincs összhangban a Bizottság vonatkozó közleményeivel.

| (246) | Az állami kezességvállalás árát 20 bázispontban állapították meg, amely jóval alacsonyabb a pénzintézetek által kibocsátott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás ellentételezésére vonatkozó bizottsági szabályok alkalmazásából eredő szintnél. |
| --- | --- |

(246)

Az állami kezességvállalás árát 20 bázispontban állapították meg, amely jóval alacsonyabb a pénzintézetek által kibocsátott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás ellentételezésére vonatkozó bizottsági szabályok alkalmazásából eredő szintnél.

| (247) | A BPN 2012. februári 600 millió EUR-s tőkeinjekciójához egyértelműen nem jár a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő ellentételezés. A portugál hatóságok nem várnak ellentételezést a tőkeinjekcióért. A tőkejuttatás célja valójában az volt, hogy lehetővé tegye a bank negatív áron történő értékesítését. |
| --- | --- |

(247)

A BPN 2012. februári 600 millió EUR-s tőkeinjekciójához egyértelműen nem jár a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő ellentételezés. A portugál hatóságok nem várnak ellentételezést a tőkeinjekcióért. A tőkejuttatás célja valójában az volt, hogy lehetővé tegye a bank negatív áron történő értékesítését.

| (248) | A különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt eszközátruházás tekintetében, míg a Bizottság elismeri, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása elméletileg a BPN életképességét hivatott védeni, és lehetővé kívánja tenni annak értékesítését, a könyv szerinti értéken való átruházás olyan támogatást tartalmaz, amely nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. Az átruházás a tényleges gazdasági értéket jóval meghaladó könyv szerinti értéken történik, és nem irányoztak elő az államnak járó ellentételezést. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elismeri, hogy a széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozhatja a közlemény fő követelményeinek esetleges be nem tartását, beleértve az árképzésre vonatkozó követelményeket. A BPN széles körű szerkezetátalakítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a kérdéses intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás tehát a BPN javára tett egyéb intézkedésekkel közösen, és egy széles körű szerkezetátalakítás részeként értékelhető. |
| --- | --- |

(248)

A különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt eszközátruházás tekintetében, míg a Bizottság elismeri, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása elméletileg a BPN életképességét hivatott védeni, és lehetővé kívánja tenni annak értékesítését, a könyv szerinti értéken való átruházás olyan támogatást tartalmaz, amely nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. Az átruházás a tényleges gazdasági értéket jóval meghaladó könyv szerinti értéken történik, és nem irányoztak elő az államnak járó ellentételezést. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elismeri, hogy a széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozhatja a közlemény fő követelményeinek esetleges be nem tartását, beleértve az árképzésre vonatkozó követelményeket. A BPN széles körű szerkezetátalakítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a kérdéses intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás tehát a BPN javára tett egyéb intézkedésekkel közösen, és egy széles körű szerkezetátalakítás részeként értékelhető.

| (249) | A szerkezetátalakítási közlemény 25. pontja meghatározza, hogy a megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(249)

A szerkezetátalakítási közlemény 25. pontja meghatározza, hogy a megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket.

| (250) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN szerkezetátalakítása megfelelően széles körű. Először is megállapítja, hogy a bank kisméretű. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket végleg megszüntették. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN szerkezetátalakítása megfelelően széles körű. Először is megállapítja, hogy a bank kisméretű. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket végleg megszüntették.

| (251) | A Bizottság ennélfogva megállapíthatja, hogy a BPN széles körű szerkezetátalakításának fényében a tehermegosztás megfelelő. |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság ennélfogva megállapíthatja, hogy a BPN széles körű szerkezetátalakításának fényében a tehermegosztás megfelelő.

6.3.3.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (252) | A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy az ilyen intézkedések jellegét és formáját a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények, és a kedvezményezett bank működési piaca(i) határozzák meg. |
| --- | --- |

(252)

A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy az ilyen intézkedések jellegét és formáját a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények, és a kedvezményezett bank működési piaca(i) határozzák meg.

| (253) | Míg a BPN által kapott támogatás összege jelentős, figyelembe kell venni a bank kis méretét. A szerkezetátalakítási közlemény 32. pontjában foglaltak szerint a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piacon elért méretét és relatív fontosságát. |
| --- | --- |

(253)

Míg a BPN által kapott támogatás összege jelentős, figyelembe kell venni a bank kis méretét. A szerkezetátalakítási közlemény 32. pontjában foglaltak szerint a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piacon elért méretét és relatív fontosságát.

| (254) | E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a BPN már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt (56). Államosításon és mélyreható, széles körű szerkezetátalakításon ment keresztül. Ebből adódóan egy jóval kisebb bank fog versengeni a piacon. |
| --- | --- |

(254)

E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a BPN már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt (56). Államosításon és mélyreható, széles körű szerkezetátalakításon ment keresztül. Ebből adódóan egy jóval kisebb bank fog versengeni a piacon.

| (255) | Mérlegfőösszege alapján a BPN 2008 végén a hetedig legnagyobb pénzintézet volt Portugáliában. Államosítása óta mérete különösen betétkiáramlás eredményeként csökkent. 2011 közepén a 12. helyen áll, piaci részesedése a betétek és a hitelek tekintetében is kevesebb mint 1 %. 2008 és 2011 között a betétek és hitelek mennyisége közel a felére csökkent. |
| --- | --- |

(255)

Mérlegfőösszege alapján a BPN 2008 végén a hetedig legnagyobb pénzintézet volt Portugáliában. Államosítása óta mérete különösen betétkiáramlás eredményeként csökkent. 2011 közepén a 12. helyen áll, piaci részesedése a betétek és a hitelek tekintetében is kevesebb mint 1 %. 2008 és 2011 között a betétek és hitelek mennyisége közel a felére csökkent.

| (256) | A 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeiben Portugália először is kijelentette, hogy a BPN piaci részesedése már az államosítás előtt hozzávetőleg [1-2] % volt. Másodszor, az államosítást követően a BPN jelentős szerkezetátalakításon ment keresztül, mérete pedig tovább csökkent. Harmadszor, még a BIC-vel való egyesülést követően is az új, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint [< 1] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni Portugáliában, mivel a BPN piaci részesedése jelenleg az ügyfeleknek nyújtott hitelek és a betétek tekintetében is hozzávetőleg [< 1] %, valamint a BIC is [< 1] %-os piaci részesedéssel rendelkezik a hitelek, és [< 1] %-kal a betétek tekintetében. |
| --- | --- |

(256)

A 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeiben Portugália először is kijelentette, hogy a BPN piaci részesedése már az államosítás előtt hozzávetőleg [1-2] % volt. Másodszor, az államosítást követően a BPN jelentős szerkezetátalakításon ment keresztül, mérete pedig tovább csökkent. Harmadszor, még a BIC-vel való egyesülést követően is az új, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint [< 1] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni Portugáliában, mivel a BPN piaci részesedése jelenleg az ügyfeleknek nyújtott hitelek és a betétek tekintetében is hozzávetőleg [< 1] %, valamint a BIC is [< 1] %-os piaci részesedéssel rendelkezik a hitelek, és [< 1] %-kal a betétek tekintetében.

| (257) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a banki üzletág ajánlattételi eljárásban történő értékesítése lehetővé tette a versenytársak számára, hogy megszerezzék a BPN márkáját és üzletágát, ami korlátozta a verseny torzulását. |
| --- | --- |

(257)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a banki üzletág ajánlattételi eljárásban történő értékesítése lehetővé tette a versenytársak számára, hogy megszerezzék a BPN márkáját és üzletágát, ami korlátozta a verseny torzulását.

| (258) | A Bizottság kedvezőnek ítéli továbbá a v. iii. bekezdésben bemutatott, osztalékkal kapcsolatos politikát. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság kedvezőnek ítéli továbbá a v. iii. bekezdésben bemutatott, osztalékkal kapcsolatos politikát.

| (259) | Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény 44. pontja szintén megemlíti, hogy a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként. A Bizottság kedvezőnek ítéli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BIC nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során. |
| --- | --- |

(259)

Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény 44. pontja szintén megemlíti, hogy a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként. A Bizottság kedvezőnek ítéli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BIC nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.

| (260) | 2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a tervezett intézkedések elegendőek, ha figyelembe vesszük a jelentős mennyiségű támogatást és azt, hogy olyan tőkeinjekciót, kezességvállalást és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéseket nyújtottak a BPN számára, amelyeket nem ellentételeztek a vonatkozó közlemények követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

(260)

2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a tervezett intézkedések elegendőek, ha figyelembe vesszük a jelentős mennyiségű támogatást és azt, hogy olyan tőkeinjekciót, kezességvállalást és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéseket nyújtottak a BPN számára, amelyeket nem ellentételeztek a vonatkozó közlemények követelményeinek megfelelően.

| (261) | A Bizottság különösen megállapította, hogy a bank [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval fogja folytatni piaci tevékenységét, amely jóval magasabb a 2011 végén előírt 9 %-os, és a 2012 végén előírt 10 %-os minimális szintnél. |
| --- | --- |

(261)

A Bizottság különösen megállapította, hogy a bank [10–18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval fogja folytatni piaci tevékenységét, amely jóval magasabb a 2011 végén előírt 9 %-os, és a 2012 végén előírt 10 %-os minimális szintnél.

| (262) | Ezenfelül a BIC lehetőséget kért arra, hogy [...] hónapon belül visszaadhassa a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a hitelportfólió nominális összértékének legfeljebb [...] %-áig). Kérte továbbá a CGD-től két formában kapott likviditási támogatás fenntartását. Az első a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása három évig, a CGD kötelezettségvállalása mellett arra, hogy [...]-ig fenntartja a hitelkeret feltételeit. A második a CGD által nyújtott új, [150–350] millió EUR-s hitelkeret a betétösszeg 1,8 milliárd EUR alá történő csökkenésének ellensúlyozása céljából, a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnak megfelelő mértékű ellentételezéssel. |
| --- | --- |

(262)

Ezenfelül a BIC lehetőséget kért arra, hogy [...] hónapon belül visszaadhassa a legalább [...] napig nemteljesítő hiteleket (a hitelportfólió nominális összértékének legfeljebb [...] %-áig). Kérte továbbá a CGD-től két formában kapott likviditási támogatás fenntartását. Az első a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása három évig, a CGD kötelezettségvállalása mellett arra, hogy [...]-ig fenntartja a hitelkeret feltételeit. A második a CGD által nyújtott új, [150–350] millió EUR-s hitelkeret a betétösszeg 1,8 milliárd EUR alá történő csökkenésének ellensúlyozása céljából, a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnak megfelelő mértékű ellentételezéssel.

| (263) | Ez biztosítja, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem használja az állami támogatást versenytársai kárára, és hogy a támogatás által okozott versenytorzulást megfelelően ellensúlyozzák. |
| --- | --- |

(263)

Ez biztosítja, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem használja az állami támogatást versenytársai kárára, és hogy a támogatás által okozott versenytorzulást megfelelően ellensúlyozzák.

| (264) | Tekintettel a feszült piaci helyzetre és a Portugália által az egyetértési megállapodás aláírásához vezető események nyomán a banki ágazatra kiszabott szigorú feltételekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a likviditási hitelkeretek jelentősen befolyásolnák azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység milyen mértékben lesz képes versengeni a piacon a többi, állami támogatásban nem részesült szereplővel. |
| --- | --- |

(264)

Tekintettel a feszült piaci helyzetre és a Portugália által az egyetértési megállapodás aláírásához vezető események nyomán a banki ágazatra kiszabott szigorú feltételekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a likviditási hitelkeretek jelentősen befolyásolnák azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység milyen mértékben lesz képes versengeni a piacon a többi, állami támogatásban nem részesült szereplővel.

| (265) | Az állami támogatás tehát csak abban az esetben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha olyan megfelelő intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek biztosítják, hogy az állami támogatást nem használják olyan versenytársak kárára, akik közül némelyek nem kaptak hasonló állami támogatást. Az állami támogatást kapó bankok és a támogatásban nem részesülő bankok között azonos versenyfeltételeket kell fenntartani. Az állami támogatás továbbá nem gyengítheti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét, valamint nem hozhat létre olyan belépési korlátokat, amelyek alááshatják a tagállamok közötti tevékenységek folytatását. |
| --- | --- |

(265)

Az állami támogatás tehát csak abban az esetben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha olyan megfelelő intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek biztosítják, hogy az állami támogatást nem használják olyan versenytársak kárára, akik közül némelyek nem kaptak hasonló állami támogatást. Az állami támogatást kapó bankok és a támogatásban nem részesülő bankok között azonos versenyfeltételeket kell fenntartani. Az állami támogatás továbbá nem gyengítheti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét, valamint nem hozhat létre olyan belépési korlátokat, amelyek alááshatják a tagállamok közötti tevékenységek folytatását.

| (266) | Biztosítani kell továbbá azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem jut a likviditási kockázat államra történő átruházásából és a tőkejuttatásból származó versenyelőnyhöz. |
| --- | --- |

(266)

Biztosítani kell továbbá azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem jut a likviditási kockázat államra történő átruházásából és a tőkejuttatásból származó versenyelőnyhöz.

| (267) | Először is, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bank minimális követelményt meghaladó tőkeszintjéből eredő versenytorzulás (lásd a (261) bekezdést) korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. Ennélfogva Portugáliának a BPN maximális tőkeszintjével kapcsolatos kötelezettségvállalása szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen. |
| --- | --- |

(267)

Először is, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bank minimális követelményt meghaladó tőkeszintjéből eredő versenytorzulás (lásd a (261) bekezdést) korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. Ennélfogva Portugáliának a BPN maximális tőkeszintjével kapcsolatos kötelezettségvállalása szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.

| (268) | Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN kereskedelmikötvény-programjához kapcsolódó, [150–500] millió EUR-s hitelkeret lejárati idejét [...] évre kell korlátozni. Ezenfelül a második likviditási hitelkeretre vonatkozó ellentételezés mértékének közelebb kell állnia a piaci feltételekhez, és a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon kell megállapítani azt. Ugyanakkor Portugáliának 2016. december 31-ig kérvényeznie kell a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt, hogy biztosítsa, hogy az említett korlátozásokat nem kerülik meg. E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Portugália likviditási hitelkeretekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; ezek szükségesek annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a belső piaccal összeegyeztethető legyen. |
| --- | --- |

(268)

Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN kereskedelmikötvény-programjához kapcsolódó, [150–500] millió EUR-s hitelkeret lejárati idejét [...] évre kell korlátozni. Ezenfelül a második likviditási hitelkeretre vonatkozó ellentételezés mértékének közelebb kell állnia a piaci feltételekhez, és a(z) [...] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon kell megállapítani azt. Ugyanakkor Portugáliának 2016. december 31-ig kérvényeznie kell a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt, hogy biztosítsa, hogy az említett korlátozásokat nem kerülik meg. E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Portugália likviditási hitelkeretekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; ezek szükségesek annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a belső piaccal összeegyeztethető legyen.

| (269) | Harmadszor, a szerkezetátalakítási közlemény is összefüggésbe hozza a felvásárlási tilalmat a verseny torzulásával. A közlemény 39. és 40. pontja kifejti, hogy „az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására” és hogy „a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására”. A Bizottság üdvözli Portugália (236) bekezdésben említett, a 2016. december 31-ig tartó felvásárlási tilalommal kapcsolatos kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(269)

Harmadszor, a szerkezetátalakítási közlemény is összefüggésbe hozza a felvásárlási tilalmat a verseny torzulásával. A közlemény 39. és 40. pontja kifejti, hogy „az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására” és hogy „a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására”. A Bizottság üdvözli Portugália (236) bekezdésben említett, a 2016. december 31-ig tartó felvásárlási tilalommal kapcsolatos kötelezettségvállalását.

| (270) | Végül, a BIC joga a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására [...]-n és nem az értékesítés napját követő [...] hónappal szűnik meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárás megindítása, és különösen a 2011. december 9-i keretszerződés aláírása óta a BIC-nek volt lehetősége a BPN hiteleinek felülvizsgálatára. Ezenfelül a hitelportfóliót két alkalommal már megtisztították: a legkevésbé teljesítő hitelek különleges célú gazdasági egységekre történő átruházásával 2010 decemberében, majd ezt követően a BIC vevőként lehetőséget kért arra, hogy további hiteleket adhasson vissza az államnak annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a [110–150] %-os hitel-betét arányt. |
| --- | --- |

(270)

Végül, a BIC joga a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására [...]-n és nem az értékesítés napját követő [...] hónappal szűnik meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárás megindítása, és különösen a 2011. december 9-i keretszerződés aláírása óta a BIC-nek volt lehetősége a BPN hiteleinek felülvizsgálatára. Ezenfelül a hitelportfóliót két alkalommal már megtisztították: a legkevésbé teljesítő hitelek különleges célú gazdasági egységekre történő átruházásával 2010 decemberében, majd ezt követően a BIC vevőként lehetőséget kért arra, hogy további hiteleket adhasson vissza az államnak annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a [110–150] %-os hitel-betét arányt.

| (271) | A Bizottság megállapítja, hogy a további visszatérítési lehetőségek védelmet biztosítanak a BIC számára a romló gazdasági helyzet kockázataival szemben. A további „nemteljesítések” minden valószínűség szerint a gazdasági helyzet romlását tükröznék, így a teljes banki ágazatra hatással lennének. A BIC jogosultsága a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására versenytorzító hatású, és egyetlen másik bank sem jut ilyen lehetőséghez. Ennélfogva a hitelek visszaadásának végső határideje [...]. E tekintetben a Bizottság üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a [...] határidőt. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság megállapítja, hogy a további visszatérítési lehetőségek védelmet biztosítanak a BIC számára a romló gazdasági helyzet kockázataival szemben. A további „nemteljesítések” minden valószínűség szerint a gazdasági helyzet romlását tükröznék, így a teljes banki ágazatra hatással lennének. A BIC jogosultsága a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására versenytorzító hatású, és egyetlen másik bank sem jut ilyen lehetőséghez. Ennélfogva a hitelek visszaadásának végső határideje [...]. E tekintetben a Bizottság üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a [...] határidőt.

6.3.4.   Következtetés

| (272) | Amennyiben pontosan végrehajtják az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység hosszú távú életképességét helyreállították, hogy megvalósul a megfelelő tehermegosztás, és hogy a verseny indokolatlan torzulásait megfelelő módon korlátozó intézkedéseket hoznak. A Bizottság ennélfogva a szerkezetátalakítási közleménnyel összhangban lévőnek nyilvánítja a 2012. januári szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

(272)

Amennyiben pontosan végrehajtják az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység hosszú távú életképességét helyreállították, hogy megvalósul a megfelelő tehermegosztás, és hogy a verseny indokolatlan torzulásait megfelelő módon korlátozó intézkedéseket hoznak. A Bizottság ennélfogva a szerkezetátalakítási közleménnyel összhangban lévőnek nyilvánítja a 2012. januári szerkezetátalakítási tervet.

6.3.5.   Ellenőrzés

| (273) | A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Portugáliának e határozat napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(273)

A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Portugáliának e határozat napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz.

7.   Következtetés

| (274) | A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtotta a 6.1.2., „A támogatás mértékének vizsgálata” című pontban felsorolt állami támogatásokat. Ezek a támogatások azonban a határozatban figyelembe vett további támogatási intézkedésekkel együtt összeegyeztethetőnek minősülnek, amennyiben az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat végrehajtják, |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtotta a 6.1.2., „A támogatás mértékének vizsgálata” című pontban felsorolt állami támogatásokat. Ezek a támogatások azonban a határozatban figyelembe vett további támogatási intézkedésekkel együtt összeegyeztethetőnek minősülnek, amennyiben az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat végrehajtják,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Portugália által nyújtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek:

| i. | a CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek; |
| --- | --- |

i.

a CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek;

| ii. | a CGD által az államosítás után és az értékesítés előtt a BPN-nek – állami kezességvállalással vagy anélkül – biztosított hitelek és likviditási hitelkeretek; |
| --- | --- |

ii.

a CGD által az államosítás után és az értékesítés előtt a BPN-nek – állami kezességvállalással vagy anélkül – biztosított hitelek és likviditási hitelkeretek;

| iii. | könyv szerinti értéken történő eszközátruházás a BPN-ről a különleges célú gazdasági egységekre az értékesítés előtt és után; |
| --- | --- |

iii.

könyv szerinti értéken történő eszközátruházás a BPN-ről a különleges célú gazdasági egységekre az értékesítés előtt és után;

| iv. | az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója; |
| --- | --- |

iv.

az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója;

| v. | a BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára a CGD-től igényelt likviditási hitelkeretek; |
| --- | --- |

v.

a BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára a CGD-től igényelt likviditási hitelkeretek;

| vi. | a BIC joga a(z) [...] bázispontnál magasabb árképzésű betétek államra történő átruházásához vagy ahhoz, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól; valamint |
| --- | --- |

vi.

a BIC joga a(z) [...] bázispontnál magasabb árképzésű betétek államra történő átruházásához vagy ahhoz, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól; valamint

| vii. | a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra. |
| --- | --- |

vii.

a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra.

(2)   Az 5.2. szakaszban meghatározott kötelezettségvállalásokra való tekintettel az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal.

2. cikk

Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Portugália értesíti a Bizottságot az e határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseiről. Portugália továbbá a határozat keltétől számított fél év elteltével kezdődően részletes jelentéseket nyújt be a megfelelés érdekében tett intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 27-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 371., 2011.12.20., 14. o.

1

(2)  HL L 83., 1999.3.27, 1. o.

2

(3)  Portugália, „Egyetértési megállapodás a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről”, 2011. május 17., http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/mou/2011-05-18-mou-portugal_en.pdf.

3

(4)  Amint az (53) bekezdésben részletesen szerepel, a BIC egy kis bank, amely 2008 óta működik Portugáliában.

4

(5)  2010. február 17-i tájékoztatás a Banco Português de Negóciosról.

5

(6)  Lásd például a Portugál Nemzeti Bank pénzügyi stabilitásról szóló 2008. évi jelentésének 96. oldalát.

6

(7)  A CGD egy teljes mértékben a portugál állam tulajdonában lévő bank.

7

(8)  2010. február 17-i tájékoztatás a Banco Português de Negóciosról, 4. o.

8

(9)  Az értékvesztés becsült mértéke az államosítást követően „a BPN akkori összes eszközének több mint 20 %-át” tette ki; lásd: 2010. szeptember 14-i tájékoztató, 17. o.

9

(10)  A BPN eszközértéke és pénzügyi értéke a Deutsche Bank és a Deloitte értékelése szerint is negatív volt az államosításkor.

10

(11)  A 2010. szeptember 14-i tájékoztató 16. oldalán hivatkozott, a Portugál Nemzeti Bank pénzügyi stabilitásról szóló 2008. évi jelentése

11

(12)  Az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése.

12

(13)  Lásd a portugál hatóságok által 2010. február 17-én benyújtott, „Nota: Banco Português de Negócios, S.A” című dokumentum 3. oldalát.

13

(14)  2008 októberében a CGD három rövid lejáratú hitelmegállapodást írt alá a BPN-nel: i. 2008. október 9-én 200 millió EUR értékben egyes eszközök feletti zálogjoggal és a BPN ellenőrzése alatt álló épületek fölötti jelzálogjogokra vonatkozó ígérettel, ii. 2008. október 28-án további 15 millió EUR értékben és iii. 2008. október 29-én, egy 20 millió EUR értékű új hitel formájában. A CGD további 80 millió EUR értékben egy negyedik rövid lejáratú hitelt biztosított a BPN-nek likviditásnyújtás céljából, amelyet 2008. november 3-án írtak alá. A négy hitel mindegyikét 1 %-os kamatkülönbözettel növelt egyhavi Euribor-kamatlábon vállalták, és a második, harmadik és negyedik hitel az első, 200 millió EUR összegű hitelhez biztosítottal azonos fedezetre vonatkozó jogokat élvezett.

14

(15)  A BPN-ről szóló 2010. február 17-i tájékoztató szerint a vészhelyzeti likviditási támogatási keretről 2008. október 17-én állapodtak meg, majd 2008. október 27-én megnövelték azt.

15

(16)  Lásd a 2012. januári szerkezetátalakítási terv 32. oldalát.

16

(17)  Lásd a 2012. januári szerkezetátalakítási terv 28. oldalát.

17

(18)  A különleges célú gazdasági egységeket könyvelési szempontból 2010. december 31-én különítették el a BPN-től és 2012. február 15-én formálisan közvetlen állami tulajdonba kerültek.

18

(19)  Resolução do Conselho de Ministros n.o 57-B/2010) a BPN reprivatizációjáról. A BPN privatizációjának jogi keretét meghatározó törvényerejű rendeletet 2009 novemberében hagyták jóvá.

19

o

(20)  Lásd a 2012. januári szerkezetátalakítási terv 35. oldalát.

20

(21)  Lásd: „Aviso de Banco de Portugal no 3/2011”, amely előírja a hitelintézetek számára, hogy 2011. december 31-ig 9 %-os konszolidált alapvető tőkemegfelelési mutatót érjenek el.

21

o

(22)  Lásd a portugál hatóságok 2012. február 17-i válaszát, 7. kérdés.

22

(23)  Bizalmas adat.

23

(24)  Az egyetértési megállapodás 2.10. és 2.11. pontja.

24

(25)  Az eljárás szabályait meghatározó megállapodást írt alá a BPN és azok a felek, akik be kívántak lépni a titokszobába.

25

(26)  A Núcleo Estratégico de Investidores (NEI) befektetői csoport.

26

(27)  Lásd a portugál hatóságok által 2010. január 20-án benyújtott, „Plano Revisto” című dokumentum 125. oldalát.

27

(28)  Minuta de contrato de compra e venda das acções no âmbito da reprivatização do Banco Português de Negócios, S.A.

28

(29)  A keretszerződés 2.5. cikkének c) pontja értelmében a szerződés megszűnik, amennyiben 2012. március 31-ig nem kerül sor az értékesítésre (a BIC azonban meghosszabbíthatja ezt a határidőt).

29

(30)  A BIC által elvárt szint eléréséhez szükséges tőkeinjekció becsült mértékét a portugál hatóságok a következők szerint állapították meg: 2011 szeptemberében hozzávetőleg [...] millió EUR, 2011 novemberében hozzávetőleg [...] millió EUR és 2012 januárjában hozzávetőleg 600 millió EUR.

30

(31)  2012. február 15-én a különleges célú gazdasági egységek a BPN irányítása alól az államhoz kerültek.

31

(32)  A portugál hatóságok megállapítják, hogy az aktuális nemteljesítő hitelek összege 2011 szeptemberében [...] millió EUR-nak felel meg, lásd a portugál hatóságok által 2010. január 20-án benyújtott, „Plano Revisto” című dokumentum 126. oldalát.

32

(33)  A portugál hatóságok szerint a meglévő céltartalékok biztosítják, hogy a BIC-nek a gyakorlatban ne kelljen élnie ezzel a lehetőséggel, mivel a nemteljesítő hiteleknek [...] %-kal kellene növekedniük az értékesítést követő első évben ahhoz, hogy a BIC alkalmazhassa ezt a lehetőséget.

33

(34)  A referencia-kamatláb a betétek lejárati idejétől és pénznemétől függően változó lehet (EURIBOR/LIBOR).

34

(35)  Ezt a lehetőséget a keretszerződésbe foglalták, hogy ne kényszerítsenek a BIC-re a BPN korábbi igazgatósága által hozott döntéseknél kevésbé megalapozott döntéseket.

35

(36)  A portugál hatóságok 2011. szeptember 2-i válasza és a 2012. január 20-i„Plano Revisto” című dokumentum 126. oldala alapján a BIC a pénzügyi keretet négyéves lehívási időszak során három évig használhatja fel.

36

Plano Revisto

(37)  A portugál hatóságok 2012. február 17-i elektronikus levele, válaszul a Bizottság 2012. február 8-i tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérésére, 17. kérdés. E válasz értelmében a tőkeinjekció a CGD pénzpiaci hiteleinek visszatérítését eredményezte 210 millió EUR értékben.

37

(38)  Lásd különösen „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című bizottsági közleményt (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.).

38

(39)  A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.) 51. pont.

39

(40)  Figyelembe véve a 2012. január 20-i beadványt, amelyben szerepel a 2008. november 3-án nyújtott 80 millió EUR összegű hitel.

40

(41)  Lásd: „Aviso de Banco de Portugal no 3/2011”, amely előírja a hitelintézetek számára, hogy 2011. december 31-ig 9 %-os konszolidált alapvető tőkemegfelelési mutatót érjenek el.

41

o

(42)  HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

42

(43)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.).

43

(44)  A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

44

(45)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

45

(46)  A Bizottság 2008. október 29-i határozata - NN60/2008. sz. állami támogatás – portugál kezességvállalási program (HL C 9., 2009.1.14.) és helyesbítése (HL C 25., 2009.1.31.), amelyeket sorrendben a következő jogszabályokkal hosszabbítottak meg: a Bizottság 2010. február 22-i határozata – N51/2010. sz. állami támogatás (HL L 96., 2010.4.16.), a Bizottság 2010. július 23-i határozata – N315/2010. sz. állami támogatás, (HL C 283., 2010.10.20.), a Bizottság 2011. január 21-i határozata – SA.32158. sz. állami támogatás, (HL C 111., 2011.4.9.), a Bizottság 2011. december 21-i határozata – SA.34034. sz. állami támogatás, még nem tették közzé.

46

(47)  A Portugália által 2012. február 17-én benyújtott dokumentum II. melléklete.

47

(48)  Beleértve a BPN korábbi vezetése elleni 45 keresetet, 25 polgári peres eljárást és 20 büntetőjogi eljárást.

48

(49)  Lásd a Banco de Portugal 2011/3. sz., május 10-i hirdetményét, Hivatalos Közlöny, II. sorozat, 95. szám.

49

(50)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 22. pontját.

50

(51)  Lásd a T-17/03. sz. Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyet (EBHT 2006., II-1139. o.).

51

(52)  A Portugália által 2012. február 17-én benyújtott dokumentum II. melléklete

52

(53)  A BIC által az állami tőkeinjekció előtt átvett, hitelintézetekkel szembeni tartozás értéke.

53

(54)  A BIC által az állami tőkeinjekció előtt átvett, hitelintézeteknek nyújtott pénzeszközök és hitelek értéke.

54

(55)  Lásd többek között a Bizottság határozatát – N 61/2009. sz. ügy, Rescue and Restructuring of Caja Castilla la Mancha, HL C 289, 2010.10.26., 1. o.

55

Rescue and Restructuring of Caja Castilla la Mancha

(56)  Lásd többek között a Bizottság határozatát – N 61/2009, Rescue and Restructuring of Caja Castilla la Mancha, HL C 289, 2010.10.26., 1. o., és a Bizottság határozatát – Restructuring aid to Dunfermline Building Society, HL C 101., 2007.4.20., 7. o.

56

Rescue and Restructuring of Caja Castilla la Mancha

Restructuring aid to Dunfermline Building Society

---

| 30.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. június 27.)

a Málta által az Air Malta plc részére nyújtani kívánt SA.33015 (2012/C) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2012) 4198. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/661/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az SA.33015 számú támogatás vonatkozásában az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1),

miután a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2011. május 16-án kelt levelében Málta az Air Malta plc részére nyújtott, az N 504/2010. számú ügyben hozott 2010. november 15-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: a megmentési támogatásról szóló határozat) jóváhagyott, 52 millió EUR összegű megmentési támogatást követően nyújtandó szerkezetátalakítási támogatást jelentett be a Bizottságnak. A Bizottság 2011. július 5-én, valamint szeptember 1-jén kelt levelében további információk benyújtását kérte, amely megkeresésre a máltai hatóságok 2011. augusztus 2-án és szeptember 22-én kelt levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(1)

2011. május 16-án kelt levelében Málta az Air Malta plc részére nyújtott, az N 504/2010. számú ügyben hozott 2010. november 15-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: a megmentési támogatásról szóló határozat) jóváhagyott, 52 millió EUR összegű megmentési támogatást követően nyújtandó szerkezetátalakítási támogatást jelentett be a Bizottságnak. A Bizottság 2011. július 5-én, valamint szeptember 1-jén kelt levelében további információk benyújtását kérte, amely megkeresésre a máltai hatóságok 2011. augusztus 2-án és szeptember 22-én kelt levelükben válaszoltak.

| (2) | 2012. január 25-én kelt levelében a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a támogatás vonatkozásában megindító határozatáról (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) tájékoztatta Máltát. Málta 2012. március 5-i levelében észrevételeket fogalmazott meg a határozattal kapcsolatban. A Bizottság 2012. március 19-én kelt levelében további kérdéseket tett fel, amelyeket Málta 2012. április 19-én válaszolt meg. |
| --- | --- |

(2)

2012. január 25-én kelt levelében a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a támogatás vonatkozásában megindító határozatáról (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) tájékoztatta Máltát. Málta 2012. március 5-i levelében észrevételeket fogalmazott meg a határozattal kapcsolatban. A Bizottság 2012. március 19-én kelt levelében további kérdéseket tett fel, amelyeket Málta 2012. április 19-én válaszolt meg.

| (3) | Az eljárást megindító határozatot 2012. február 21-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást megindító határozatot 2012. február 21-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.

| (4) | A Bizottsághoz hat érdekelt fél nyújtotta be észrevételeit. Ezeket megküldték Máltának, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Málta 2012. április 27-én kelt levelében nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz hat érdekelt fél nyújtotta be észrevételeit. Ezeket megküldték Máltának, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Málta 2012. április 27-én kelt levelében nyújtotta be észrevételeit.

2.   AZ INTÉZKEDÉS ÉS A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV LEÍRÁSA

2.1   A szerkezetátalakítási támogatás

| (5) | Málta az Air Malta részére 130 millió EUR összegű saját tőke formájában az alábbiakban ismertetett, 2010. novemberében (a megmentési hitel jóváhagyását követően) kezdődő, 2010 őszétől 2015 őszéig tartó ötéves szerkezetátalakítási időszakot felölelő szerkezetátalakítási terv alapján nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról – és ennek részeként a jóváhagyott, 52 millió EUR ősszegű megmentési támogatás hitel-tőke-konverziójáról – tett bejelentést. |
| --- | --- |

(5)

Málta az Air Malta részére 130 millió EUR összegű saját tőke formájában az alábbiakban ismertetett, 2010. novemberében (a megmentési hitel jóváhagyását követően) kezdődő, 2010 őszétől 2015 őszéig tartó ötéves szerkezetátalakítási időszakot felölelő szerkezetátalakítási terv alapján nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról – és ennek részeként a jóváhagyott, 52 millió EUR ősszegű megmentési támogatás hitel-tőke-konverziójáról – tett bejelentést.

2.2   A kedvezményezett

| (6) | Az Air Malta plc 1974 óta Málta nemzeti légitársasága. A szerkezetátalakítási folyamat kezdetekor az Air Malta 12 utasszállító repülőgépet üzemeltetett, továbbá 43 menetrend szerinti járatot közlekedtetett Európában, Észak-Afrikában és a Földközi-tenger térségének keleti részén. Az Air Malta tulajdonosai a máltai kormány (98 %), valamint magánbefektetők (2 %). |
| --- | --- |

(6)

Az Air Malta plc 1974 óta Málta nemzeti légitársasága. A szerkezetátalakítási folyamat kezdetekor az Air Malta 12 utasszállító repülőgépet üzemeltetett, továbbá 43 menetrend szerinti járatot közlekedtetett Európában, Észak-Afrikában és a Földközi-tenger térségének keleti részén. Az Air Malta tulajdonosai a máltai kormány (98 %), valamint magánbefektetők (2 %).

| (7) | Az Air Malta az európai légiközlekedési piac igen csekély jelentőségű szereplője (2010-ben kb. 1,8 millió főnyi utasforgalmat bonyolított le), és az európai légitársaságok ágazata (utasok számában mért) teljes hasznosított kapacitásának és eredményének mindössze 0,25 %-áért felelős. Az Air Malta flottájának 2 repülőgép forgalomból való kivonásával tervezett csökkentésének következtében a társaság tovább veszít majd jelentőségéből az európai légiközlekedési piacon. Az Air Malta egy világméretű szövetséghez csatlakozva szándékozik javítani a kapcsolatait a flottaleépítés nyomán kialakuló helyzetben, továbbá a flottája kihasználtságának növelését tervezi. |
| --- | --- |

(7)

Az Air Malta az európai légiközlekedési piac igen csekély jelentőségű szereplője (2010-ben kb. 1,8 millió főnyi utasforgalmat bonyolított le), és az európai légitársaságok ágazata (utasok számában mért) teljes hasznosított kapacitásának és eredményének mindössze 0,25 %-áért felelős. Az Air Malta flottájának 2 repülőgép forgalomból való kivonásával tervezett csökkentésének következtében a társaság tovább veszít majd jelentőségéből az európai légiközlekedési piacon. Az Air Malta egy világméretű szövetséghez csatlakozva szándékozik javítani a kapcsolatait a flottaleépítés nyomán kialakuló helyzetben, továbbá a flottája kihasználtságának növelését tervezi.

| (8) | Mindazonáltal az Air Malta a Máltából induló és oda érkező járatok tekintetében a legjelentősebb légitársaságnak számít, és piaci részesedése az utasforgalom terén 51 %-ot, az áruforgalom vonatkozásában pedig 28 %-ot tesz ki. Málta állítása szerint az Air Malta szerkezetátalakítása döntő fontosságú, mivel a társaság rendszeres és megbízható összeköttetést biztosít Málta és Európa, valamint Észak-Afrika főbb központjai között, továbbá olyan szolgáltatásokkal támogatja az ország gazdaságát, mint a postai küldemények, az áruk és a külföldi kezeléseket igénybe vevő betegek szállítása. Az Air Malta fő versenytársai – így különösen a Ryanair, az easyJet és más diszkont légitársaságok – nem látnak el ilyen szerepet. |
| --- | --- |

(8)

Mindazonáltal az Air Malta a Máltából induló és oda érkező járatok tekintetében a legjelentősebb légitársaságnak számít, és piaci részesedése az utasforgalom terén 51 %-ot, az áruforgalom vonatkozásában pedig 28 %-ot tesz ki. Málta állítása szerint az Air Malta szerkezetátalakítása döntő fontosságú, mivel a társaság rendszeres és megbízható összeköttetést biztosít Málta és Európa, valamint Észak-Afrika főbb központjai között, továbbá olyan szolgáltatásokkal támogatja az ország gazdaságát, mint a postai küldemények, az áruk és a külföldi kezeléseket igénybe vevő betegek szállítása. Az Air Malta fő versenytársai – így különösen a Ryanair, az easyJet és más diszkont légitársaságok – nem látnak el ilyen szerepet.

| (9) | Az Air Malta légiközlekedési alaptevékenysége évek óta veszteséges, és a társaság a 2010. pénzügyi évben (2) 23,1 millió EUR, a 2011. pénzügyi évben pedig 37,3 millió EUR működési veszteséget könyvelt el (lásd 2. táblázat). |
| --- | --- |

(9)

Az Air Malta légiközlekedési alaptevékenysége évek óta veszteséges, és a társaság a 2010. pénzügyi évben (2) 23,1 millió EUR, a 2011. pénzügyi évben pedig 37,3 millió EUR működési veszteséget könyvelt el (lásd 2. táblázat).

| (10) | Az Air Malta plc a következő leányvállalatokkal rendelkezik (a továbbiakban: Air Malta csoport):

  1.   táblázat


  Az Air Malta csoport szerkezete








  Leányvállalat | Az Air Malta plc részesedése | Adózás előtti eredmény a 2010. pénzügyi évben
  (1 000 EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osprey Insurance Brokers Ltd. (biztosításközvetítő társaság) | 100 % | 618 |
| Shield Insurance Company Ltd. (zárt biztosítótársaság) | 100 % | 1 165 |
| Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (négycsillagos máltai szálloda) | 100 % | (879) |
| Holiday Malta (egyesült királysági székhelyű szakosodott utazásszervező társaság) | 100 % | 1 081 (GBP) |
| World Aviation Group (az Air Malta és más légitársaságok kereskedelmi ügynöke) | 50 % | 241 |
| Lufthansa Technik Malta (a Lufthansa Technik AG-val közösen működtetett, repülőgépek javításával ás karbantartásával foglalkozó közös vállalat) | 8 % | (10 896) |

(10)

Az Air Malta plc a következő leányvállalatokkal rendelkezik (a továbbiakban: Air Malta csoport):

1.   táblázat

Az Air Malta csoport szerkezete

Leányvállalat

Az Air Malta plc részesedése

Adózás előtti eredmény a 2010. pénzügyi évben

(1 000 EUR)

Osprey Insurance Brokers Ltd. (biztosításközvetítő társaság)

100 %

618

Shield Insurance Company Ltd. (zárt biztosítótársaság)

100 %

1 165

Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (négycsillagos máltai szálloda)

100 %

(879)

Holiday Malta (egyesült királysági székhelyű szakosodott utazásszervező társaság)

100 %

1 081 (GBP)

World Aviation Group (az Air Malta és más légitársaságok kereskedelmi ügynöke)

50 %

241

Lufthansa Technik Malta (a Lufthansa Technik AG-val közösen működtetett, repülőgépek javításával ás karbantartásával foglalkozó közös vállalat)

8 %

(10 896)

2.3   A szerkezetátalakítási terv

| (11) | A (2011. november 29-én kelt) szerkezetátalakítási terv, valamint annak 2012. február 28-i frissítésének célja, hogy a 2014. pénzügyi évre ismét nyereségessé tegye az Air Maltát, valamint hogy 2015-re helyreállítsa a társaság hosszú távú életképességét. A szerkezetátalakítási terv ötéves időtartama 2010 őszétől 2015 őszéig tart. |
| --- | --- |

(11)

A (2011. november 29-én kelt) szerkezetátalakítási terv, valamint annak 2012. február 28-i frissítésének célja, hogy a 2014. pénzügyi évre ismét nyereségessé tegye az Air Maltát, valamint hogy 2015-re helyreállítsa a társaság hosszú távú életképességét. A szerkezetátalakítási terv ötéves időtartama 2010 őszétől 2015 őszéig tart.

| (12) | A terv abból a feltételezésből indul ki, hogy a veszteségek jelenlegi szintjével – azaz a 2011. pénzügyi évben elkönyvelt 37,3 millió EUR (kamatfizetés és adózás előtti) működési veszteséggel és 88,9 millió EUR nettó veszteséggel – szemben elérhető, hogy a társaság a 2014. pénzügyi évben [...] (3) millió EUR működési nyereséget és [...] millió EUR nettó nyereséget realizáljon, továbbá hogy a nyereségesség a 2015. és a 2016. pénzügyi évben tovább javuljon (lásd 2. táblázat).

  2.   táblázat


  Nyereség és veszteség 2008 és 2016 között















  (millió EUR) |
| --- | --- |
| Pénzügyi év | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012(f) | 2013(f) | 2014(f) | 2015(f) | 2016(f) |
| Bevétel | 273,7 | 249,5 | 210,8 | 207,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Működési eredmény | (8,9) | (33,8) | (23,1) | (37,3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó eredmény | 3,6 | (23,7) | (11,6) | (88,9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

A terv abból a feltételezésből indul ki, hogy a veszteségek jelenlegi szintjével – azaz a 2011. pénzügyi évben elkönyvelt 37,3 millió EUR (kamatfizetés és adózás előtti) működési veszteséggel és 88,9 millió EUR nettó veszteséggel – szemben elérhető, hogy a társaság a 2014. pénzügyi évben [...] (3) millió EUR működési nyereséget és [...] millió EUR nettó nyereséget realizáljon, továbbá hogy a nyereségesség a 2015. és a 2016. pénzügyi évben tovább javuljon (lásd 2. táblázat).

2.   táblázat

Nyereség és veszteség 2008 és 2016 között

(millió EUR)

Pénzügyi év

2008

2009

2010

2011

2012(f)

2013(f)

2014(f)

2015(f)

2016(f)

Bevétel

273,7

249,5

210,8

207,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Működési eredmény

(8,9)

(33,8)

(23,1)

(37,3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó eredmény

3,6

(23,7)

(11,6)

(88,9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | A terv célja a 2016. pénzügyi évig [4–6] %-os tőkehozamráta (ROCE) (4) és [5–7] %-os sajáttőke-arányos megtérülés (ROE) (5) elérése.

  3.   táblázat


  2012 és 2016 közötti ROCE és ROE











  Pénzügyi év | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sajáttőke-arányos megtérülés (ROE) | n/a | – [30 és – 20] % között | [2–6] % | [4–6] % | [5–7] % |
| Tőkehozamráta (ROCE) | – [60 és – 50] % között | – [20 és 10] % között | [0–5] % | [4–6] % | [4–6] % |

(13)

A terv célja a 2016. pénzügyi évig [4–6] %-os tőkehozamráta (ROCE) (4) és [5–7] %-os sajáttőke-arányos megtérülés (ROE) (5) elérése.

3.   táblázat

2012 és 2016 közötti ROCE és ROE

Pénzügyi év

2012

2013

2014

2015

2016

Sajáttőke-arányos megtérülés (ROE)

n/a

– [30 és – 20] % között

[2–6] %

[4–6] %

[5–7] %

Tőkehozamráta (ROCE)

– [60 és – 50] % között

– [20 és 10] % között

[0–5] %

[4–6] %

[4–6] %

| (14) | A fenti eredmények elérése érdekében az Air Malta az alábbi főbb intézkedéseket javasolja: |
| --- | --- |

(14)

A fenti eredmények elérése érdekében az Air Malta az alábbi főbb intézkedéseket javasolja:

| (15) | A cél a menetrend költséghatékonyabbá tétele. Az Air Malta ennek érdekében megszüntet bizonyos járatokat – amelyek között egyaránt vannak nyereségesek és veszteségesek –, és növeli egyes fő járatai gyakoriságát. |
| --- | --- |

(15)

A cél a menetrend költséghatékonyabbá tétele. Az Air Malta ennek érdekében megszüntet bizonyos járatokat – amelyek között egyaránt vannak nyereségesek és veszteségesek –, és növeli egyes fő járatai gyakoriságát.

| (16) | Az Air Malta 2011 elején már intézkedett a Lipcsébe, Tuniszba, Damaszkuszba, Palermóba és Torinóba közlekedő veszteséges járatainak megszüntetéséről. |
| --- | --- |

(16)

Az Air Malta 2011 elején már intézkedett a Lipcsébe, Tuniszba, Damaszkuszba, Palermóba és Torinóba közlekedő veszteséges járatainak megszüntetéséről.

| (17) | Ezen túlmenően az Air Malta 2011 őszén a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) szerinti kompenzációs intézkedésként megkezdte bizonyos járatok felszámolását vagy kapacitásának csökkentését. Ez egyúttal felszabadítja az e járatokhoz tartozó résidőket több külföldi repülőtéren, az Air Malta pedig lemond az e résidők tekintetében jelenleg fennálló szerzett jogairól. 2013-ig [...] résidőpárról mondanak le olyan koordinált repülőtereken (7), mint a londoni Gatwick és Heathrow, valamint a manchesteri, az amszterdami, a frankfurti, a genfi, a cataniai, a stuttgarti és a müncheni repülőtér. A járatok megszüntetéséből vagy gyakoriságának csökkentéséből más légitársaságok hasznot húzhatnak saját járataik kihasználtsági arányának, illetve hozamának lehetséges növelése révén. |
| --- | --- |

(17)

Ezen túlmenően az Air Malta 2011 őszén a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) szerinti kompenzációs intézkedésként megkezdte bizonyos járatok felszámolását vagy kapacitásának csökkentését. Ez egyúttal felszabadítja az e járatokhoz tartozó résidőket több külföldi repülőtéren, az Air Malta pedig lemond az e résidők tekintetében jelenleg fennálló szerzett jogairól. 2013-ig [...] résidőpárról mondanak le olyan koordinált repülőtereken (7), mint a londoni Gatwick és Heathrow, valamint a manchesteri, az amszterdami, a frankfurti, a genfi, a cataniai, a stuttgarti és a müncheni repülőtér. A járatok megszüntetéséből vagy gyakoriságának csökkentéséből más légitársaságok hasznot húzhatnak saját járataik kihasználtsági arányának, illetve hozamának lehetséges növelése révén.

| (18) | A különböző járatok nyereségességét illetően Málta ismertette valamennyi járat 2010. és 2013. pénzügyi évre vonatkozó, valamint 2009 nyara és 2012 nyara közötti bruttó árrését. A bruttó árrés számítási módja a következő: a bevételt csökkentik a változó közvetlen működési költségekkel (VDOC) és az állandó közvetlen működési költségekkel (FDOC). Egy adott járat akkor nyereséges, ha 0 %-os vagy azt meghaladó bruttó árréssel rendelkezik. A járat „marginálisan nyereséges”, ha a bruttó árrése jelenleg 0 %-nál kisebb, de meghaladja a – 10 %-ot, és a járat a jövőben nyereségessé válhat. Málta szerint nyereséges és „marginális” járatokat egyaránt jelöltek ki a vonatkozó kompenzációs intézkedések meghatározása során. |
| --- | --- |

(18)

A különböző járatok nyereségességét illetően Málta ismertette valamennyi járat 2010. és 2013. pénzügyi évre vonatkozó, valamint 2009 nyara és 2012 nyara közötti bruttó árrését. A bruttó árrés számítási módja a következő: a bevételt csökkentik a változó közvetlen működési költségekkel (VDOC) és az állandó közvetlen működési költségekkel (FDOC). Egy adott járat akkor nyereséges, ha 0 %-os vagy azt meghaladó bruttó árréssel rendelkezik. A járat „marginálisan nyereséges”, ha a bruttó árrése jelenleg 0 %-nál kisebb, de meghaladja a – 10 %-ot, és a járat a jövőben nyereségessé válhat. Málta szerint nyereséges és „marginális” járatokat egyaránt jelöltek ki a vonatkozó kompenzációs intézkedések meghatározása során.

| (19) | A járathálózatban a 2010. és a 2013. pénzügyi év között megvalósítandó változtatások az fhkm-ben (8) kifejezett összes kapacitás 20,9 %-os csökkentésére irányulnak a 2010. évi összes kapacitáshoz képest. Mindez [27–33] %-os kapacitáscsökkentést (ebből [12,5–15,5] % (9) nyereségesnek mondott járatokhoz, [5,5–7,5] % (10)„marginális” járatokhoz, [9–11] % (11) pedig veszteséges járatokhoz kapcsolódik), továbbá az új célhelyek bevezetésének és a meglévő menetrendek bővítésének köszönhetően [8–10] %-os kapacitásnövekedést jelent.

  4.   táblázat


  Kapacitásváltozás 2010 és 2013 között








  Kapacitásváltozás | fhkm | A 2010. pénzügyi évhez képesti százalékos arány |
| --- | --- | --- | --- |
| Összes fhkm (2010. pénzügyi év) | 4 145 522 | |
| Kapacitáscsökkenés fhkm-ben | [...] | [27–33] % |
| Kapacitásnövekedés fhkm-ben | [...] | [8–10] % |
| Összes fhkm (2013. pénzügyi év) | 3 275 710 | 79 % |
| Teljes kapacitáscsökkenés (2010–2013. pénzügyi év) | 869 812 | 20,9 % |

(19)

A járathálózatban a 2010. és a 2013. pénzügyi év között megvalósítandó változtatások az fhkm-ben (8) kifejezett összes kapacitás 20,9 %-os csökkentésére irányulnak a 2010. évi összes kapacitáshoz képest. Mindez [27–33] %-os kapacitáscsökkentést (ebből [12,5–15,5] % (9) nyereségesnek mondott járatokhoz, [5,5–7,5] % (10)„marginális” járatokhoz, [9–11] % (11) pedig veszteséges járatokhoz kapcsolódik), továbbá az új célhelyek bevezetésének és a meglévő menetrendek bővítésének köszönhetően [8–10] %-os kapacitásnövekedést jelent.

4.   táblázat

Kapacitásváltozás 2010 és 2013 között

Kapacitásváltozás

fhkm

A 2010. pénzügyi évhez képesti százalékos arány

Összes fhkm (2010. pénzügyi év)

4 145 522

Kapacitáscsökkenés fhkm-ben

[...]

[27–33] %

Kapacitásnövekedés fhkm-ben

[...]

[8–10] %

Összes fhkm (2013. pénzügyi év)

3 275 710

79 %

Teljes kapacitáscsökkenés (2010–2013. pénzügyi év)

869 812

20,9 %

| (20) | Különösen fontos a nemzetközi központokkal fennálló, Málta globális piacokhoz való hozzáférése szempontjából elengedhetetlen összeköttetések szerepe. Az Air Malta ezért több légitársasággal helymegosztási (code share) megállapodást kötött. Az Air Malta ezenkívül kapcsolatainak és flottája kihasználtságának javítása érdekében egy világméretű szövetséghez szándékozik csatlakozni. |
| --- | --- |

(20)

Különösen fontos a nemzetközi központokkal fennálló, Málta globális piacokhoz való hozzáférése szempontjából elengedhetetlen összeköttetések szerepe. Az Air Malta ezért több légitársasággal helymegosztási (code share) megállapodást kötött. Az Air Malta ezenkívül kapcsolatainak és flottája kihasználtságának javítása érdekében egy világméretű szövetséghez szándékozik csatlakozni.

| (21) | Az Air Malta a költségszerkezetének az alaptevékenység racionalizálása, az üzemeltetés hatékonysági problémáinak orvoslása és a légitársaság versenyképes, fenntartható helyzetbe hozása általi csökkentése érdekében tevékenységei hatékonyságának fokozására összpontosító költségcsökkentési kezdeményezéseket valósít meg. A költségcsökkentési kezdeményezések révén a szerkezetátalakítási terv időtartamának végére a nyereségesség várhatóan összesen [42–52] millió EUR-val nő, ami a társaság összes költségének [10–12] %-os csökkenését, valamint az utasonkénti összes működési költség [7,5–10] %-os csökkenését jelenti (míg az ugyanazon időszakon belül szállított utasok teljes száma csaknem állandó marad). A kezdeményezések főbb elemei a következők: hálózati költségcsökkentés ([21–27] millió EUR), személyzeti megtakarítások ([9–11] millió EUR) és szerződések kezelése ([7–9] millió EUR). |
| --- | --- |

(21)

Az Air Malta a költségszerkezetének az alaptevékenység racionalizálása, az üzemeltetés hatékonysági problémáinak orvoslása és a légitársaság versenyképes, fenntartható helyzetbe hozása általi csökkentése érdekében tevékenységei hatékonyságának fokozására összpontosító költségcsökkentési kezdeményezéseket valósít meg. A költségcsökkentési kezdeményezések révén a szerkezetátalakítási terv időtartamának végére a nyereségesség várhatóan összesen [42–52] millió EUR-val nő, ami a társaság összes költségének [10–12] %-os csökkenését, valamint az utasonkénti összes működési költség [7,5–10] %-os csökkenését jelenti (míg az ugyanazon időszakon belül szállított utasok teljes száma csaknem állandó marad). A kezdeményezések főbb elemei a következők: hálózati költségcsökkentés ([21–27] millió EUR), személyzeti megtakarítások ([9–11] millió EUR) és szerződések kezelése ([7–9] millió EUR).

| (22) | A 20,9 %-os tervezett kapacitáscsökkentés által az állandó és változó közvetlen működési költségekre gyakorolt hatások közé tartozik például az üzemanyag-fogyasztás körülbelül [...] millió gallonnal ([...] millió EUR) való mérséklése, a repülésidő csökkentése, és ezáltal az összes karbantartási költség [...] visszafogása, továbbá a leszállási, kiszolgálási, valamint navigációs és útvonaldíjak [...] csökkentése. |
| --- | --- |

(22)

A 20,9 %-os tervezett kapacitáscsökkentés által az állandó és változó közvetlen működési költségekre gyakorolt hatások közé tartozik például az üzemanyag-fogyasztás körülbelül [...] millió gallonnal ([...] millió EUR) való mérséklése, a repülésidő csökkentése, és ezáltal az összes karbantartási költség [...] visszafogása, továbbá a leszállási, kiszolgálási, valamint navigációs és útvonaldíjak [...] csökkentése.

| (23) | A légitársaság a flottája méretét 12-ről 10 repülőgépre csökkenti. A repülőgépek egyikét már allízingbe adták [...]-tól/től egy mexikói légitársaságnak, a másikat pedig – amelynek allízingelése jelenleg rövid távú szerződés keretében történik – egy lengyel légitársaság veszi allízingbe [...] és [...] között. Mindkét repülőgépet bekerülési értéken fogják allízingbe adni, ami csökkenti majd az Air Malta lízingből adódó összköltségét. A lízingdíj összege várhatóan [2,5–3,5] millió EUR-val csökken majd. |
| --- | --- |

(23)

A légitársaság a flottája méretét 12-ről 10 repülőgépre csökkenti. A repülőgépek egyikét már allízingbe adták [...]-tól/től egy mexikói légitársaságnak, a másikat pedig – amelynek allízingelése jelenleg rövid távú szerződés keretében történik – egy lengyel légitársaság veszi allízingbe [...] és [...] között. Mindkét repülőgépet bekerülési értéken fogják allízingbe adni, ami csökkenti majd az Air Malta lízingből adódó összköltségét. A lízingdíj összege várhatóan [2,5–3,5] millió EUR-val csökken majd.

| (24) | A hálózatot érintő csökkentés azonban a kezdeményezések végrehajtását megelőzően várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorol majd az utas- és áruszállítás volumenére. A feltételezések szerint a (menetrend szerinti és charterjáratokon) szállított utasok száma a 2011. pénzügyi évben elért 1,75 millióról [1,5–1,7] millióra csökken majd a 2013. pénzügyi évben, ami [11–13] millió EUR bevételkiesést jelent. A hálózatot érintő csökkentés következtében az áruszállításból származó bevételek terén is visszaesésre számítanak, ennek várt összege [1–2] millió EUR. |
| --- | --- |

(24)

A hálózatot érintő csökkentés azonban a kezdeményezések végrehajtását megelőzően várhatóan kedvezőtlen hatást gyakorol majd az utas- és áruszállítás volumenére. A feltételezések szerint a (menetrend szerinti és charterjáratokon) szállított utasok száma a 2011. pénzügyi évben elért 1,75 millióról [1,5–1,7] millióra csökken majd a 2013. pénzügyi évben, ami [11–13] millió EUR bevételkiesést jelent. A hálózatot érintő csökkentés következtében az áruszállításból származó bevételek terén is visszaesésre számítanak, ennek várt összege [1–2] millió EUR.

| (25) | Az Air Malta újratárgyalja a főbb beszállítóival kötött szerződéseit. A szerződésekkel kapcsolatban elérendő általános költségmegtakarítási cél kb. [7–8] millió EUR. Tíz üzleti partner tekintetében már megkezdődött a szerződések felülvizsgálata. A Máltai Nemzetközi Repülőtérrel (12) folytatott tárgyalások útján már jelentős, [...] megtakarítást értek el. |
| --- | --- |

(25)

Az Air Malta újratárgyalja a főbb beszállítóival kötött szerződéseit. A szerződésekkel kapcsolatban elérendő általános költségmegtakarítási cél kb. [7–8] millió EUR. Tíz üzleti partner tekintetében már megkezdődött a szerződések felülvizsgálata. A Máltai Nemzetközi Repülőtérrel (12) folytatott tárgyalások útján már jelentős, [...] megtakarítást értek el.

| (26) | Az Air Malta (a diszkont légitársaságok által alkalmazott megközelítéshez hasonló módon) további költségtérítéses szolgáltatásokból származó kiegészítő bevételekkel, valamint bevételgazdálkodási és árképzési rendszerének javításával szándékozik növelni a bevételeit. |
| --- | --- |

(26)

Az Air Malta (a diszkont légitársaságok által alkalmazott megközelítéshez hasonló módon) további költségtérítéses szolgáltatásokból származó kiegészítő bevételekkel, valamint bevételgazdálkodási és árképzési rendszerének javításával szándékozik növelni a bevételeit.

| (27) | Mivel az Air Malta idényjellegű piacon működik, a bevételnövelési kezdeményezések nyáron – amikor a kihasználtsági arány eleve magas – a hozam növelésére irányulnak, míg télen célzott marketingtevékenységekkel, kampányokkal és ülőhely-értékesítéssel hivatottak növelni a bevételt. A utasonkénti bevétel összege (beleértve a kiegészítő bevételeket) az előrejelzések szerint a 2016. pénzügyi évre utasonként [110–120] EUR-ra nő a 2011. pénzügyi évben elért [100–105] EUR-hoz képest. Az utasszállításból származó kiegészítő bevételek a 2016. pénzügyi évre az összes bevétel [3–4] %-át teszik majd ki, szemben a társaság fő versenytársai, az easyJet és a Ryanair által elért körülbelül 20 %-os aránnyal. A főbb bevételnövelési kezdeményezések a következők: a kihasználtsági arány növelése ([9–10] millió EUR), hozamgazdálkodás ([8–10] millió EUR) és kiegészítő bevételek ([9–11] millió EUR). |
| --- | --- |

(27)

Mivel az Air Malta idényjellegű piacon működik, a bevételnövelési kezdeményezések nyáron – amikor a kihasználtsági arány eleve magas – a hozam növelésére irányulnak, míg télen célzott marketingtevékenységekkel, kampányokkal és ülőhely-értékesítéssel hivatottak növelni a bevételt. A utasonkénti bevétel összege (beleértve a kiegészítő bevételeket) az előrejelzések szerint a 2016. pénzügyi évre utasonként [110–120] EUR-ra nő a 2011. pénzügyi évben elért [100–105] EUR-hoz képest. Az utasszállításból származó kiegészítő bevételek a 2016. pénzügyi évre az összes bevétel [3–4] %-át teszik majd ki, szemben a társaság fő versenytársai, az easyJet és a Ryanair által elért körülbelül 20 %-os aránnyal. A főbb bevételnövelési kezdeményezések a következők: a kihasználtsági arány növelése ([9–10] millió EUR), hozamgazdálkodás ([8–10] millió EUR) és kiegészítő bevételek ([9–11] millió EUR).

| (28) | Az Air Malta új kereskedelmi stratégiát dolgozott ki versenyképességének és kihasználtsági arányának fokozása érdekében. Ez a stratégia a folyamatok és ajánlatok egyszerűsítését és egységesítését, az Air Malta „céllégitársaságkénti” arculatának kialakítását (a máltai idegenforgalmi hatósággal fenntartott üzleti kapcsolatok elmélyítését), az ügyfelek és üzleti partnerek hűségének építését, valamint innovatív termékekkel és ajánlatokkal kapcsolatos gerillamarketing- és terjesztési tevékenységeket foglal magában. |
| --- | --- |

(28)

Az Air Malta új kereskedelmi stratégiát dolgozott ki versenyképességének és kihasználtsági arányának fokozása érdekében. Ez a stratégia a folyamatok és ajánlatok egyszerűsítését és egységesítését, az Air Malta „céllégitársaságkénti” arculatának kialakítását (a máltai idegenforgalmi hatósággal fenntartott üzleti kapcsolatok elmélyítését), az ügyfelek és üzleti partnerek hűségének építését, valamint innovatív termékekkel és ajánlatokkal kapcsolatos gerillamarketing- és terjesztési tevékenységeket foglal magában.

| (29) | Az új stratégiától, valamint a marketingtevékenységek továbbfejlesztésétől bevételnövekedést várnak. Az 5. táblázatból látható, hogy az Air Malta szerkezetátalakítási terve szerint a 2011. és 2013. pénzügyi évben a tervezett kapacitáscsökkenés miatt visszaesés lesz tapasztalható az utasszám tekintetében, azonban a 2016. pénzügyi évre ez a visszaesés a következőknek köszönhetően kiegyenlítődik: célzott marketingtevékenység [...], az ülőhelyek alacsony forgalmú időszakokban való betöltése a téli és köztes szezonbeli utasszám növelésére történő összpontosítás révén, valamint piaci növekedés. |
| --- | --- |

(29)

Az új stratégiától, valamint a marketingtevékenységek továbbfejlesztésétől bevételnövekedést várnak. Az 5. táblázatból látható, hogy az Air Malta szerkezetátalakítási terve szerint a 2011. és 2013. pénzügyi évben a tervezett kapacitáscsökkenés miatt visszaesés lesz tapasztalható az utasszám tekintetében, azonban a 2016. pénzügyi évre ez a visszaesés a következőknek köszönhetően kiegyenlítődik: célzott marketingtevékenység [...], az ülőhelyek alacsony forgalmú időszakokban való betöltése a téli és köztes szezonbeli utasszám növelésére történő összpontosítás révén, valamint piaci növekedés.

| (30) | Az utasforgalom volumenének körülbelül [90 000–100 000] főnyi növekedését figyelembe véve az utasokkal kapcsolatos növekményes költségekkel csökkentett átlagos hozamok mellett a bevétel a 2011. pénzügyi évben elért 205,4 millió EUR-hoz képest a 2016. pénzügyi évre várhatóan [7–9] %-kal, [200–240] millió EUR-ra fog növekedni.

  5.   táblázat


  Kihasználtsági arány a 2011–2016. pénzügyi évben












  Pénzügyi év | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bevétel (1 000 EUR) | 205 369 | [180 000–220 000] | [180 000–220 000] | [190 000–240 000] | [200 000–240 000] | [200 000–240 000] |
| Utasszám (millió fő) (13) | 1,75 | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] |
| Összes ülőhely (millió darab) | [2,5–3] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] |
| Kihasználtsági arány
   (14) | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [73–78] % | [73–78] % |

(30)

Az utasforgalom volumenének körülbelül [90 000–100 000] főnyi növekedését figyelembe véve az utasokkal kapcsolatos növekményes költségekkel csökkentett átlagos hozamok mellett a bevétel a 2011. pénzügyi évben elért 205,4 millió EUR-hoz képest a 2016. pénzügyi évre várhatóan [7–9] %-kal, [200–240] millió EUR-ra fog növekedni.

5.   táblázat

Kihasználtsági arány a 2011–2016. pénzügyi évben

Pénzügyi év

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Bevétel (1 000 EUR)

205 369

[180 000–220 000]

[180 000–220 000]

[190 000–240 000]

[200 000–240 000]

[200 000–240 000]

Utasszám (millió fő) (13)

1,75

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

Összes ülőhely (millió darab)

[2,5–3]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

Kihasználtsági arány
   (14)

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[73–78] %

[73–78] %

| (31) | A kihasználtsági arány előre jelzett növekedése a légitársaság továbbfejlesztett kereskedelmi stratégiáját és a hozamgazdálkodásra helyezett nagyobb hangsúlyt tükrözi. A kihasználtsági arány változásának fő mozgatórugói a forgalom növekedése (az Eurocontrol által előre jelzett 5,9 %-os várható piaci növekedés alapján), a repülőjegyáraknak a versenyhelyzet javítása érdekében végrehajtott, a hozam [4–6] %-os visszaesését és az utasszám növekedését eredményező leszállítása, a hálózat felülvizsgálata az üzleti szempontból életképes járatokra való kizárólagos összpontosítás érdekében, a társaság és a(z) [...] közötti helymegosztási megállapodások és együttműködés bővítése, a tiszteletjegyek kibocsátásának megszüntetése a kedvezményezettek meghatározott körében, valamint a líbiai politikai helyzet várható javulása (a terv a 2012. pénzügyi évre a Líbiába közlekedő járatoknak a közelmúltban kialakult válság miatti felfüggesztését veszi alapul). |
| --- | --- |

(31)

A kihasználtsági arány előre jelzett növekedése a légitársaság továbbfejlesztett kereskedelmi stratégiáját és a hozamgazdálkodásra helyezett nagyobb hangsúlyt tükrözi. A kihasználtsági arány változásának fő mozgatórugói a forgalom növekedése (az Eurocontrol által előre jelzett 5,9 %-os várható piaci növekedés alapján), a repülőjegyáraknak a versenyhelyzet javítása érdekében végrehajtott, a hozam [4–6] %-os visszaesését és az utasszám növekedését eredményező leszállítása, a hálózat felülvizsgálata az üzleti szempontból életképes járatokra való kizárólagos összpontosítás érdekében, a társaság és a(z) [...] közötti helymegosztási megállapodások és együttműködés bővítése, a tiszteletjegyek kibocsátásának megszüntetése a kedvezményezettek meghatározott körében, valamint a líbiai politikai helyzet várható javulása (a terv a 2012. pénzügyi évre a Líbiába közlekedő járatoknak a közelmúltban kialakult válság miatti felfüggesztését veszi alapul).

| (32) | A kereskedelmi megközelítésében és járatstratégiájában már a szerkezetátalakítási folyamat kezdetekor végrehajtott változások nyomán a társaság már most [6–8] %-os növekedést ért el a kihasználtsági arány vonatkozásában (az arány a 2010. pénzügyi évben elért [65–67] %-ról [72–75] %-ra nőtt a 2011. pénzügyi évben). |
| --- | --- |

(32)

A kereskedelmi megközelítésében és járatstratégiájában már a szerkezetátalakítási folyamat kezdetekor végrehajtott változások nyomán a társaság már most [6–8] %-os növekedést ért el a kihasználtsági arány vonatkozásában (az arány a 2010. pénzügyi évben elért [65–67] %-ról [72–75] %-ra nőtt a 2011. pénzügyi évben).

| (33) | Az Air Malta ágazati szabványoknak megfelelő gyakorlatokat alkalmaz majd a hozamgazdálkodás, az árképzés, továbbá az értekezletek, jutalomutak, konferenciák és kiállítások területére, valamint az üzleti utakra és az utazásszervezőkkel fenntartott kapcsolatokra való összpontosítás fokozása tekintetében. Ennek következtében előreláthatólag [8–10] millió EUR bevételnövekedést fog elérni. |
| --- | --- |

(33)

Az Air Malta ágazati szabványoknak megfelelő gyakorlatokat alkalmaz majd a hozamgazdálkodás, az árképzés, továbbá az értekezletek, jutalomutak, konferenciák és kiállítások területére, valamint az üzleti utakra és az utazásszervezőkkel fenntartott kapcsolatokra való összpontosítás fokozása tekintetében. Ennek következtében előreláthatólag [8–10] millió EUR bevételnövekedést fog elérni.

| (34) | Az árképzéssel kapcsolatos bevételnövelési kezdeményezések közé tartoznak többek között a következők: az árszerkezetet módosítása, a csúcsidőn kívüli időszakokban magasabb utasforgalmi volumenekre, a főszezonban pedig a magasabb hozam elérésére való összpontosítás, továbbá az utazásszervezők kezelésére vonatkozó stratégiai keret kialakítása ([3–4] millió EUR). |
| --- | --- |

(34)

Az árképzéssel kapcsolatos bevételnövelési kezdeményezések közé tartoznak többek között a következők: az árszerkezetet módosítása, a csúcsidőn kívüli időszakokban magasabb utasforgalmi volumenekre, a főszezonban pedig a magasabb hozam elérésére való összpontosítás, továbbá az utazásszervezők kezelésére vonatkozó stratégiai keret kialakítása ([3–4] millió EUR).

| (35) | A bevételgazdálkodási kezdeményezések között van például a folyamatok egyszerűsítése, valamint az egyes járatok helyett a piac egészének kezelésére való összpontosítás ([4–5] millió EUR). |
| --- | --- |

(35)

A bevételgazdálkodási kezdeményezések között van például a folyamatok egyszerűsítése, valamint az egyes járatok helyett a piac egészének kezelésére való összpontosítás ([4–5] millió EUR).

| (36) | A számos diszkont légitársaság által is alkalmazott megközelítést követve az Air Malta díjakat szándékozik felszámolni a mind a repülés előtt, mind repülés közben nyújtott kiegészítő szolgáltatásokért, ami várhatóan [9–11] millió EUR bevételnövekedést fog eredményezni a 2016. pénzügyi évben. |
| --- | --- |

(36)

A számos diszkont légitársaság által is alkalmazott megközelítést követve az Air Malta díjakat szándékozik felszámolni a mind a repülés előtt, mind repülés közben nyújtott kiegészítő szolgáltatásokért, ami várhatóan [9–11] millió EUR bevételnövekedést fog eredményezni a 2016. pénzügyi évben.

| (37) | A repülés előtti bevételnövelési kezdeményezések többek között a következők:






  — | értékesítési csatornák (utazásszervezők, globális értékesítők, telefonos és internetes közvetítők) szerint differenciált, 10 és 15 EUR közötti szolgáltatási díjak alkalmazása az üzleti forgalomnak az olcsóbb és nyereségesebb – például az internetes – értékesítési csatornák felé történő elmozdítása érdekében (nyereségesség növekedése: éves szinten [1–2] millió EUR]; |
| --- | --- | --- |

(37)

A repülés előtti bevételnövelési kezdeményezések többek között a következők:

—

értékesítési csatornák (utazásszervezők, globális értékesítők, telefonos és internetes közvetítők) szerint differenciált, 10 és 15 EUR közötti szolgáltatási díjak alkalmazása az üzleti forgalomnak az olcsóbb és nyereségesebb – például az internetes – értékesítési csatornák felé történő elmozdítása érdekében (nyereségesség növekedése: éves szinten [1–2] millió EUR];

| — | az összes járulékos szolgáltatásnak a légitársaság új internetes foglalási rendszerén keresztül való megrendelhetősége révén elért bevételnövekedés (éves szinten [1–2] millió EUR); |
| --- | --- |

—

az összes járulékos szolgáltatásnak a légitársaság új internetes foglalási rendszerén keresztül való megrendelhetősége révén elért bevételnövekedés (éves szinten [1–2] millió EUR);

| — | további, [35–45] EUR összegű poggyászdíj az elsőn felül a repülőgépre felvitt minden egyes csomag után, feltételezve, hogy az utasok 3 %-a utazik egynél több csomaggal (éves szinten [1–2] millió EUR); |
| --- | --- |

—

további, [35–45] EUR összegű poggyászdíj az elsőn felül a repülőgépre felvitt minden egyes csomag után, feltételezve, hogy az utasok 3 %-a utazik egynél több csomaggal (éves szinten [1–2] millió EUR);

| — | további bevételforrásként szolgál majd a foglalásonként [9–11] EUR összegű ülőhely-foglalási díj, feltételezve, hogy szektoronként átlagosan 10 utas foglal ülőhelyet; |
| --- | --- |

—

további bevételforrásként szolgál majd a foglalásonként [9–11] EUR összegű ülőhely-foglalási díj, feltételezve, hogy szektoronként átlagosan 10 utas foglal ülőhelyet;

| — | a társalgóba való belépés [9–11] EUR összegű díja, amelynek feltételezett igénybevételi aránya 1 % (éves szinten [100 000–200 000] EUR); |
| --- | --- |

—

a társalgóba való belépés [9–11] EUR összegű díja, amelynek feltételezett igénybevételi aránya 1 % (éves szinten [100 000–200 000] EUR);

| — | az online foglalás során igénybe vehető csomagbiztosítás [3–5] EUR összegű díjából származó bevételek, 1 %-os igénybevételi aránnyal számolva (éves szinten [50 000–100 000] EUR); |
| --- | --- |

—

az online foglalás során igénybe vehető csomagbiztosítás [3–5] EUR összegű díjából származó bevételek, 1 %-os igénybevételi aránnyal számolva (éves szinten [50 000–100 000] EUR);

| (38) | A repülés közbeni bevételnövelési kezdeményezések közé tartoznak a következők:






  — | térítéses utasellátás (éves szinten [4–5] millió EUR); |
| --- | --- | --- |

(38)

A repülés közbeni bevételnövelési kezdeményezések közé tartoznak a következők:

—

térítéses utasellátás (éves szinten [4–5] millió EUR);

| — | vámmentes áruk és egyéb termékek árusítása (éves szinten [1–2] millió EUR). |
| --- | --- |

—

vámmentes áruk és egyéb termékek árusítása (éves szinten [1–2] millió EUR).

| (39) | Az Air Malta a háttérirodai és támogató munkakörökkel összefüggő költségek csökkentése, és egyúttal az előtérbeli üzemeltetési munkakörök hatékonyságának növelése érdekében a szervezete jelentős átszervezését tervezi megvalósítani. Az új szervezeti felépítésre való áttérés megközelítőleg 430 teljes munkaidejű egyenértékest (FTE) szabadít fel, és ezáltal évi [9–11] millió EUR megtakarítást eredményez. Az áttérési folyamat körülbelül 18–24 hónapot vesz majd igénybe, így a megtakarítás a 2014. pénzügyi év eredménykimutatásában nem fog teljes egészében megjelenni. Fontos megjegyezni, hogy ezt az általános megtakarítást csökkentik majd az alkalmazottakkal történt megállapodás alapján a 2013. pénzügyi évtől kezdődően bevezetett évi [2–3] %-os szerződéses béremelések. |
| --- | --- |

(39)

Az Air Malta a háttérirodai és támogató munkakörökkel összefüggő költségek csökkentése, és egyúttal az előtérbeli üzemeltetési munkakörök hatékonyságának növelése érdekében a szervezete jelentős átszervezését tervezi megvalósítani. Az új szervezeti felépítésre való áttérés megközelítőleg 430 teljes munkaidejű egyenértékest (FTE) szabadít fel, és ezáltal évi [9–11] millió EUR megtakarítást eredményez. Az áttérési folyamat körülbelül 18–24 hónapot vesz majd igénybe, így a megtakarítás a 2014. pénzügyi év eredménykimutatásában nem fog teljes egészében megjelenni. Fontos megjegyezni, hogy ezt az általános megtakarítást csökkentik majd az alkalmazottakkal történt megállapodás alapján a 2013. pénzügyi évtől kezdődően bevezetett évi [2–3] %-os szerződéses béremelések.

| (40) | A négy érintett szakszervezet jogilag érvényes kollektív szerződéssel rendelkezik, amely alapján az alkalmazottak korengedményes nyugdíjazási programokban való részvételre jogosultak. A korengedményes nyugdíjazásra való jogosultság feltétele, hogy azt csak a személyzet [...] kérelmezheti. |
| --- | --- |

(40)

A négy érintett szakszervezet jogilag érvényes kollektív szerződéssel rendelkezik, amely alapján az alkalmazottak korengedményes nyugdíjazási programokban való részvételre jogosultak. A korengedményes nyugdíjazásra való jogosultság feltétele, hogy azt csak a személyzet [...] kérelmezheti.

| (41) | Az Air Malta ezenkívül a személyzet egésze számára nyitott önkéntes létszám-leépítési programot is bevezet majd, amelynek tekintetében fenntartja a személyzet tagjai által benyújtott kérelmek elfogadásának vagy elutasításának jogát. Az önkéntes létszám-leépítési programban való részvételre azok az alkalmazottak jogosultak, akik legalább [...] évet dolgoztak folyamatosan az Air Maltánál. Az önkéntes létszám-leépítési program minden egyes [...] alkalmazott után [...] EUR összegű kifizetést biztosít. |
| --- | --- |

(41)

Az Air Malta ezenkívül a személyzet egésze számára nyitott önkéntes létszám-leépítési programot is bevezet majd, amelynek tekintetében fenntartja a személyzet tagjai által benyújtott kérelmek elfogadásának vagy elutasításának jogát. Az önkéntes létszám-leépítési programban való részvételre azok az alkalmazottak jogosultak, akik legalább [...] évet dolgoztak folyamatosan az Air Maltánál. Az önkéntes létszám-leépítési program minden egyes [...] alkalmazott után [...] EUR összegű kifizetést biztosít.

| (42) | A társaság emellett jelentősen átalakította szervezeti felépítését, és vezetőségét két új felsővezető felvételével egészítette ki. |
| --- | --- |

(42)

A társaság emellett jelentősen átalakította szervezeti felépítését, és vezetőségét két új felsővezető felvételével egészítette ki.

2.4   A szerkezetátalakítás költségeihez nyújtott állami támogatás és e költségek finanszírozása

| (43) | A szerkezetátalakítás 238 millió EUR összköltségére való tekintettel a máltai kormány a kedvezményezett 130 millió EUR értékű saját tőkével történő feltőkésítését tervezi a következő ütemezés szerint: új részvények kibocsátása útján megvalósított, 60 millió EUR összegű tőkeinjektálás a 2013. pénzügyi évben, 15 millió EUR a 2014. pénzügyi évben, 3 millió EUR a 2015. pénzügyi évben, továbbá 52 millió EUR összegű, a jóváhagyott megmentési támogatást helyettesítő, saját tőkére váltás céljából már kifizetett kormányhitel. |
| --- | --- |

(43)

A szerkezetátalakítás 238 millió EUR összköltségére való tekintettel a máltai kormány a kedvezményezett 130 millió EUR értékű saját tőkével történő feltőkésítését tervezi a következő ütemezés szerint: új részvények kibocsátása útján megvalósított, 60 millió EUR összegű tőkeinjektálás a 2013. pénzügyi évben, 15 millió EUR a 2014. pénzügyi évben, 3 millió EUR a 2015. pénzügyi évben, továbbá 52 millió EUR összegű, a jóváhagyott megmentési támogatást helyettesítő, saját tőkére váltás céljából már kifizetett kormányhitel.

| (44) | Az Air Malta javaslata szerint a fennmaradó összeget (azaz a 45 %-os önrészt) telek (66,2 millió EUR), leányvállalatok ([9–12] millió EUR) és hajtóművek értékesítése ([9–12] millió EUR), valamint banki kölcsön ([20–25] millió EUR) útján kívánja finanszírozni. |
| --- | --- |

(44)

Az Air Malta javaslata szerint a fennmaradó összeget (azaz a 45 %-os önrészt) telek (66,2 millió EUR), leányvállalatok ([9–12] millió EUR) és hajtóművek értékesítése ([9–12] millió EUR), valamint banki kölcsön ([20–25] millió EUR) útján kívánja finanszírozni.

| (45) | A társaság az önrész legnagyobb hányadát telekértékesítésből szándékozza fedezni. Az Air Malta a Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén nagy értékű ingatlan felett rendelkezik haszonbérleti jogcímmel. A máltai kormány stratégiai szándékát fejezte ki az Air Malta repülőtér közelében fekvő ingatlanainak megvásárlásával kapcsolatban. Az érintett földterületek szűkös erőforrásnak számítanak, és a kormány a máltai légiközlekedési tevékenységek fejlesztésére irányuló, hosszú távú stratégiájának megfelelően szeretné azok fejlesztését biztosítani, ami többek között magában foglalja egy – repülőgép-javítási és egyéb kapcsolódó létesítményekkel is rendelkező – kiterjesztett légiközlekedési park részeként kialakított áruszállítási központ létesítését. Az értékesítést nem nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes pályázati eljárás útján fogják megvalósítani. A kormány általános politikája és a nemzeti jog előírásai ugyanakkor megkövetelik, hogy minden kormányzati ingatlanvásárlás olyan tisztességes nyíltpiaci áron történjen, amelyet egy magánbefektető szokásos piaci körülmények között fizetne. A terv a repülőtér közelében lévő telek 66,2 millió EUR-s áron való értékesítését feltételezi a 2012. és a 2014. pénzügyi év között. Az ár a(z) [...], a kormány által e célból kinevezett független értékelő által 2011 novemberében készített független értékbecslési jelentésen alapul. |
| --- | --- |

(45)

A társaság az önrész legnagyobb hányadát telekértékesítésből szándékozza fedezni. Az Air Malta a Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén nagy értékű ingatlan felett rendelkezik haszonbérleti jogcímmel. A máltai kormány stratégiai szándékát fejezte ki az Air Malta repülőtér közelében fekvő ingatlanainak megvásárlásával kapcsolatban. Az érintett földterületek szűkös erőforrásnak számítanak, és a kormány a máltai légiközlekedési tevékenységek fejlesztésére irányuló, hosszú távú stratégiájának megfelelően szeretné azok fejlesztését biztosítani, ami többek között magában foglalja egy – repülőgép-javítási és egyéb kapcsolódó létesítményekkel is rendelkező – kiterjesztett légiközlekedési park részeként kialakított áruszállítási központ létesítését. Az értékesítést nem nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes pályázati eljárás útján fogják megvalósítani. A kormány általános politikája és a nemzeti jog előírásai ugyanakkor megkövetelik, hogy minden kormányzati ingatlanvásárlás olyan tisztességes nyíltpiaci áron történjen, amelyet egy magánbefektető szokásos piaci körülmények között fizetne. A terv a repülőtér közelében lévő telek 66,2 millió EUR-s áron való értékesítését feltételezi a 2012. és a 2014. pénzügyi év között. Az ár a(z) [...], a kormány által e célból kinevezett független értékelő által 2011 novemberében készített független értékbecslési jelentésen alapul.

| (46) | Az Air Malta 2011 decemberében a(z) [...] által nyújtott, [25–30] millió EUR összegű magánkölcsönre tett szert. Ez az áthidaló kölcsön az elkövetkező három év során a végleges részvényszerkezetre történő átállást hivatott elősegíteni. |
| --- | --- |

(46)

Az Air Malta 2011 decemberében a(z) [...] által nyújtott, [25–30] millió EUR összegű magánkölcsönre tett szert. Ez az áthidaló kölcsön az elkövetkező három év során a végleges részvényszerkezetre történő átállást hivatott elősegíteni.

| (47) | Az Air Malta becslései szerint a társaság a leányvállalatai értékesítéséből [9–11] millió EUR bevételre tehet szert [...]. |
| --- | --- |

(47)

Az Air Malta becslései szerint a társaság a leányvállalatai értékesítéséből [9–11] millió EUR bevételre tehet szert [...].

| (48) | A [...] tartalék hajtóművek értékesítését 2010. október 28-án és december 17-én bonyolították le, és az ebből származó bevétel [19–22] millió USD-t tett ki. Azonban míg a(z) [...] számú hajtómű teljes egészében az Air Malta tulajdonában volt, a(z) [...] számú hajtóművet a társaság a hajtómű [5–7] millió EUR összegért való megvásárlására feljogosító vételi opció mellett bérelte; a légitársaság élt ezzel az opciós joggal. A hajtóművek értékesítéséből származó nettó bevétel [9–12] millió EUR. |
| --- | --- |

(48)

A [...] tartalék hajtóművek értékesítését 2010. október 28-án és december 17-én bonyolították le, és az ebből származó bevétel [19–22] millió USD-t tett ki. Azonban míg a(z) [...] számú hajtómű teljes egészében az Air Malta tulajdonában volt, a(z) [...] számú hajtóművet a társaság a hajtómű [5–7] millió EUR összegért való megvásárlására feljogosító vételi opció mellett bérelte; a légitársaság élt ezzel az opciós joggal. A hajtóművek értékesítéséből származó nettó bevétel [9–12] millió EUR.

| (49) | A [20–25] millió EUR összegű banki kölcsönt csak a 2014. pénzügyi évben veszik fel, így az Air Malta még nem zárta le az erre vonatkozó tárgyalásokat.

  6.   táblázat


  A finanszírozás forrásai és felhasználása 2011 és 2016 között









  (millió EUR) |
| --- | --- |
| Felhasználás | 2011–2016. pénzügyi év | Források | 2011–2016. pénzügyi év |
| A megmentési támogatás visszafizetése | 52 000 | Önrész:

  Földterület értékesítése | 66 200 |
| Harmadik féltől felvett kölcsön visszafizetése | [20 000–25 000] | Leányvállalatok értékesítése | [9 000–12 000] |
| Végkielégítések kifizetése | [25 000–30 000] | Hajtóművek értékesítése | [9 000–12 000] |
| Szerkezetátalakítási költségek | [13 000–16 000] | Harmadik féltől származó hozzájárulás:

  Banki adósság | [20 000–25 000] |
| Tőkeráfordítás | [13 000–16 000] |
| Működő tőke változása/nettó veszteség | [50 000–60 000] |
| Karbantartási tartalékba való befizetés | [40 000–50 000] | Állami finanszírozás:

  Állami részvények | 130 000 |
| Összesen | 238 000 | | 238 000 |

(49)

A [20–25] millió EUR összegű banki kölcsönt csak a 2014. pénzügyi évben veszik fel, így az Air Malta még nem zárta le az erre vonatkozó tárgyalásokat.

6.   táblázat

A finanszírozás forrásai és felhasználása 2011 és 2016 között

(millió EUR)

Felhasználás

2011–2016. pénzügyi év

Források

2011–2016. pénzügyi év

A megmentési támogatás visszafizetése

52 000

Önrész:

Földterület értékesítése

66 200

Harmadik féltől felvett kölcsön visszafizetése

[20 000–25 000]

Leányvállalatok értékesítése

[9 000–12 000]

Végkielégítések kifizetése

[25 000–30 000]

Hajtóművek értékesítése

[9 000–12 000]

Szerkezetátalakítási költségek

[13 000–16 000]

Harmadik féltől származó hozzájárulás:

Banki adósság

[20 000–25 000]

Tőkeráfordítás

[13 000–16 000]

Működő tőke változása/nettó veszteség

[50 000–60 000]

Karbantartási tartalékba való befizetés

[40 000–50 000]

Állami finanszírozás:

Állami részvények

130 000

Összesen

238 000

238 000

2.5   Az eljárást megindító határozat

| (50) | 2012. január 25-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Határozatában a Bizottság kétségeit fogalmazta meg a társaság hosszú távú életképességének helyreállíthatóságával, nevezetesen a szerkezetátalakítási terv előző változatában foglalt optimista, a nyereségességnek 2016-ig a jelentősebb diszkont légitársaságok – például a Ryanair –, valamint a nagyobb hagyományos légitársaságok – mint a Lufthansa – nyereségességét megközelítő szintre való visszaállíthatóságát feltételező előrejelzések gyakorlatba való átültethetőségével kapcsolatban. A Bizottság különösen a kiegészítő bevételek feltételezett hatását, a szerződések újratárgyalásával elért költségcsökkentést, a piaci növekedés ütemét, a hozamokat, valamint a költséginflációnak az Air Malta szerkezetátalakítási tervéből való kihagyását kérdőjelezte meg. Máltát egyúttal a különböző forgatókönyveket vizsgáló elemzése pontosításra hívták fel. |
| --- | --- |

(50)

2012. január 25-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Határozatában a Bizottság kétségeit fogalmazta meg a társaság hosszú távú életképességének helyreállíthatóságával, nevezetesen a szerkezetátalakítási terv előző változatában foglalt optimista, a nyereségességnek 2016-ig a jelentősebb diszkont légitársaságok – például a Ryanair –, valamint a nagyobb hagyományos légitársaságok – mint a Lufthansa – nyereségességét megközelítő szintre való visszaállíthatóságát feltételező előrejelzések gyakorlatba való átültethetőségével kapcsolatban. A Bizottság különösen a kiegészítő bevételek feltételezett hatását, a szerződések újratárgyalásával elért költségcsökkentést, a piaci növekedés ütemét, a hozamokat, valamint a költséginflációnak az Air Malta szerkezetátalakítási tervéből való kihagyását kérdőjelezte meg. Máltát egyúttal a különböző forgatókönyveket vizsgáló elemzése pontosításra hívták fel.

| (51) | A kompenzációs intézkedésekre tett javaslatok tekintetében a Bizottság kétségbe vonta, hogy az fhkm-ben kifejezett összkapacitás 20 %-os javasolt csökkentése kompenzációs intézkedésnek tekinthető-e, mivel olyan, veszteséges járatokat is érint, amelyeket az életképesség helyreállítása érdekében meg kell szüntetni. A Bizottság ezenkívül pontosítást kért bizonyos, nyereséges járatok nyereségességének számítását illetően, valamint további információk szolgáltatását kérte annak bizonyítása érdekében, hogy a javasolt intézkedések elegendőek az állami támogatás által okozott szükségtelen versenytorzulás kiegyenlítéséhez. |
| --- | --- |

(51)

A kompenzációs intézkedésekre tett javaslatok tekintetében a Bizottság kétségbe vonta, hogy az fhkm-ben kifejezett összkapacitás 20 %-os javasolt csökkentése kompenzációs intézkedésnek tekinthető-e, mivel olyan, veszteséges járatokat is érint, amelyeket az életképesség helyreállítása érdekében meg kell szüntetni. A Bizottság ezenkívül pontosítást kért bizonyos, nyereséges járatok nyereségességének számítását illetően, valamint további információk szolgáltatását kérte annak bizonyítása érdekében, hogy a javasolt intézkedések elegendőek az állami támogatás által okozott szükségtelen versenytorzulás kiegyenlítéséhez.

| (52) | A kapacitáscsökkentés mellett a Bizottság azzal kapcsolatban is kétségét fejezte ki, hogy a nyereséges eszközök értékesítése kompenzációs intézkedésként fogható-e fel, mivel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja szerint a kompenzációs intézkedést különösen azon a piacon kell végrehajtani, amelyen a társaság a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci helyzettel rendelkezik majd. |
| --- | --- |

(52)

A kapacitáscsökkentés mellett a Bizottság azzal kapcsolatban is kétségét fejezte ki, hogy a nyereséges eszközök értékesítése kompenzációs intézkedésként fogható-e fel, mivel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja szerint a kompenzációs intézkedést különösen azon a piacon kell végrehajtani, amelyen a társaság a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci helyzettel rendelkezik majd.

| (53) | Az önrészt illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy az a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontjának megfelelően tényleges, azaz valós és kizár minden jövőbeni várt nyereséget. A Bizottság pontosítást kért különösen az Air Malta leányvállalatainak eladását, az előirányzott 20 millió EUR összegű hitel rendelkezésre állását, valamint azt illetően, hogy a hajtóművek értékesítése a szerkezetátalakítási időszak során történt-e. |
| --- | --- |

(53)

Az önrészt illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy az a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontjának megfelelően tényleges, azaz valós és kizár minden jövőbeni várt nyereséget. A Bizottság pontosítást kért különösen az Air Malta leányvállalatainak eladását, az előirányzott 20 millió EUR összegű hitel rendelkezésre állását, valamint azt illetően, hogy a hajtóművek értékesítése a szerkezetátalakítási időszak során történt-e.

| (54) | Végül pedig a Bizottság további észrevételek megtételét kérte azzal kapcsolatban, hogy a terv a Málta által 2004 áprilisában végrehajtott, 57 millió EUR-s tőkeemelés tekintetében megfelel-e az „először és utoljára” elvnek. |
| --- | --- |

(54)

Végül pedig a Bizottság további észrevételek megtételét kérte azzal kapcsolatban, hogy a terv a Málta által 2004 áprilisában végrehajtott, 57 millió EUR-s tőkeemelés tekintetében megfelel-e az „először és utoljára” elvnek.

3.   MÁLTA ÉSZREVÉTELEI

| (55) | Az eljárást megindító bizottsági határozatra adott válaszában Málta a határozatban felvetett valamennyi kérdést illetően közölt észrevételeket és pontosításokat, amelyekben jelezte, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási terv maradéktalanul megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban foglalt követelményeknek. Málta emellett naprakész információkat szolgáltatott a szerkezetátalakítás folyamatáról, amelyekből az derült ki, hogy már jelentős előrehaladást sikerült elérni. |
| --- | --- |

(55)

Az eljárást megindító bizottsági határozatra adott válaszában Málta a határozatban felvetett valamennyi kérdést illetően közölt észrevételeket és pontosításokat, amelyekben jelezte, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási terv maradéktalanul megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban foglalt követelményeknek. Málta emellett naprakész információkat szolgáltatott a szerkezetátalakítás folyamatáról, amelyekből az derült ki, hogy már jelentős előrehaladást sikerült elérni.

| (56) | A nyereségesség helyreállításával kapcsolatos kétségek tekintetében az Air Malta felülvizsgálta az előrejelzéseit (lásd 3. táblázat), és a 2016. pénzügyi év vonatkozásában [3–5] %-os EBIT-árréssel számolt, amely alacsonyabb a Ryanair és a Lufthansa által az eddigiekben elért árrésnél. Az így kapott, alacsonyabb nyereségesség elsősorban az üzemanyaggal kapcsolatos feltételezések kiigazításából adódik. |
| --- | --- |

(56)

A nyereségesség helyreállításával kapcsolatos kétségek tekintetében az Air Malta felülvizsgálta az előrejelzéseit (lásd 3. táblázat), és a 2016. pénzügyi év vonatkozásában [3–5] %-os EBIT-árréssel számolt, amely alacsonyabb a Ryanair és a Lufthansa által az eddigiekben elért árrésnél. Az így kapott, alacsonyabb nyereségesség elsősorban az üzemanyaggal kapcsolatos feltételezések kiigazításából adódik.

| (57) | Az Air Malta bizonyítékokkal alátámasztott észrevételeket tett a kiegészítő bevételekkel kapcsolatban, amelyekből az derült ki, hogy azok a 2016. pénzügyi évben az utasforgalmi bevételek [3–5] %-át teszik majd ki, azaz lényegesen alacsonyabb arányt képviselnek a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok – például a Ryanair és az easyJet – valamint más, kiegészítő bevételekre vonatkozó stratégiát alkalmazó légitársaságok, például az Aer Lingus által elértnél. A szerződések újratárgyalása révén elérendő költségcsökkentés tekintetében az Air Malta megerősítette, hogy éves szinten több mint [4–6] millió EUR-ra a lezárt tárgyalások útján már történt kötelezettségvállalás, és hogy további megtakarítási lehetőségeket tártak fel, amelyek az előzőleg tervezett [7–9] millió EUR helyett a szerződésekkel kapcsolatban összesen [9–11] millió EUR megtakarítást eredményezhetnek. |
| --- | --- |

(57)

Az Air Malta bizonyítékokkal alátámasztott észrevételeket tett a kiegészítő bevételekkel kapcsolatban, amelyekből az derült ki, hogy azok a 2016. pénzügyi évben az utasforgalmi bevételek [3–5] %-át teszik majd ki, azaz lényegesen alacsonyabb arányt képviselnek a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok – például a Ryanair és az easyJet – valamint más, kiegészítő bevételekre vonatkozó stratégiát alkalmazó légitársaságok, például az Aer Lingus által elértnél. A szerződések újratárgyalása révén elérendő költségcsökkentés tekintetében az Air Malta megerősítette, hogy éves szinten több mint [4–6] millió EUR-ra a lezárt tárgyalások útján már történt kötelezettségvállalás, és hogy további megtakarítási lehetőségeket tártak fel, amelyek az előzőleg tervezett [7–9] millió EUR helyett a szerződésekkel kapcsolatban összesen [9–11] millió EUR megtakarítást eredményezhetnek.

| (58) | Málta emellett felülvizsgálta a máltai piac növekedési ütemével kapcsolatos feltételezéseit, és a 2016-ig tartó időszakra 5,9 % helyett 4 %-os éves növekedési rátával számolt. Ezenkívül a szállított utasok számát tekintve (a kapacitáscsökkentésnek megfelelően) [2-4] %-os éves csökkenést feltételeztek a 2011. és a 2013. pénzügyi év közötti időszakban, ezt a visszaesést követően pedig az utasszám [2-4] %-os éves növekedésével számoltak a 2013. és a 2016. pénzügyi év közötti időszak vonatkozásában. Ez a növekedési ütem a teljes időszakot tekintve továbbra is alacsonyabb a piac átlagos növekedési üteménél. |
| --- | --- |

(58)

Málta emellett felülvizsgálta a máltai piac növekedési ütemével kapcsolatos feltételezéseit, és a 2016-ig tartó időszakra 5,9 % helyett 4 %-os éves növekedési rátával számolt. Ezenkívül a szállított utasok számát tekintve (a kapacitáscsökkentésnek megfelelően) [2-4] %-os éves csökkenést feltételeztek a 2011. és a 2013. pénzügyi év közötti időszakban, ezt a visszaesést követően pedig az utasszám [2-4] %-os éves növekedésével számoltak a 2013. és a 2016. pénzügyi év közötti időszak vonatkozásában. Ez a növekedési ütem a teljes időszakot tekintve továbbra is alacsonyabb a piac átlagos növekedési üteménél.

| (59) | Málta tisztázta, hogy a szerkezetátalakítási terv az időszak során mindössze 2 % alatti hozamnövekedéssel számol (utasforgalmi bevételek, beleértve a kiegészítő/teljes utasszámhoz kötődő bevételeket), ami megfelel a számos európai légitársaság – például az Aer Lingus vagy az IAG – esetén előre jelzett növekedésnek, továbbá alacsonyabb a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok, azaz az easyJet és a Ryanair növekedésénél. Málta a költséginflációra vonatkozó feltételezéseit is kiigazította – különösen a repülőgéplízing és az előre jelzett üzemanyagköltségek tekintetében –, és magyarázatot adott a forgatókönyv-elemzéshez használt feltételezésekkel, köztük az EBIT-től való eltéréssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(59)

Málta tisztázta, hogy a szerkezetátalakítási terv az időszak során mindössze 2 % alatti hozamnövekedéssel számol (utasforgalmi bevételek, beleértve a kiegészítő/teljes utasszámhoz kötődő bevételeket), ami megfelel a számos európai légitársaság – például az Aer Lingus vagy az IAG – esetén előre jelzett növekedésnek, továbbá alacsonyabb a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok, azaz az easyJet és a Ryanair növekedésénél. Málta a költséginflációra vonatkozó feltételezéseit is kiigazította – különösen a repülőgéplízing és az előre jelzett üzemanyagköltségek tekintetében –, és magyarázatot adott a forgatókönyv-elemzéshez használt feltételezésekkel, köztük az EBIT-től való eltéréssel kapcsolatban.

| (60) | A javasolt kompenzációs intézkedések vonatkozásában Málta további, részletes információkat szolgáltatott a járatok nyereségességének azok állandó, illetve változó közvetlen működési költségekhez és az általános költségekhez való hozzájárulása tekintetében történő számításáról. Málta ismételten kijelentette, hogy két nyereséges biztosítótársaságának értékesítése megfelelő kompenzációs intézkedésnek tekinthető, mivel azok az Air Malta számára költséghatékony biztosítási lehetőségeket kínáltak, és mindkettő a nemzeti légiközlekedési biztosítási piac jelentős szereplője. Mivel az Air Malta kisméretű légitársaság, az általános költségek a légitársaságok működésével járó funkcionális követelmények miatt a teljes költségalaphoz viszonyítva nagy arányt képviselnek. A túlzott kapacitáscsökkentés ezért veszélyeztetné a légitársaság hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(60)

A javasolt kompenzációs intézkedések vonatkozásában Málta további, részletes információkat szolgáltatott a járatok nyereségességének azok állandó, illetve változó közvetlen működési költségekhez és az általános költségekhez való hozzájárulása tekintetében történő számításáról. Málta ismételten kijelentette, hogy két nyereséges biztosítótársaságának értékesítése megfelelő kompenzációs intézkedésnek tekinthető, mivel azok az Air Malta számára költséghatékony biztosítási lehetőségeket kínáltak, és mindkettő a nemzeti légiközlekedési biztosítási piac jelentős szereplője. Mivel az Air Malta kisméretű légitársaság, az általános költségek a légitársaságok működésével járó funkcionális követelmények miatt a teljes költségalaphoz viszonyítva nagy arányt képviselnek. A túlzott kapacitáscsökkentés ezért veszélyeztetné a légitársaság hosszú távú életképességét.

| (61) | Az önrész tekintetében Málta megerősítette, hogy az összes leányvállalat-értékesítés nyilvánosan, versenyeztetés útján, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon történik majd. Málta ezenkívül további tájékoztatást adott a hajtóművek értékesítéséről, a 2014. pénzügyi évben lehívandó, [20–25] millió EUR összegű konstrukcióról, továbbá megerősítette a [25–30] millió EUR értékű áthidalókölcsön-szerződés megkötésének tényét. |
| --- | --- |

(61)

Az önrész tekintetében Málta megerősítette, hogy az összes leányvállalat-értékesítés nyilvánosan, versenyeztetés útján, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon történik majd. Málta ezenkívül további tájékoztatást adott a hajtóművek értékesítéséről, a 2014. pénzügyi évben lehívandó, [20–25] millió EUR összegű konstrukcióról, továbbá megerősítette a [25–30] millió EUR értékű áthidalókölcsön-szerződés megkötésének tényét.

| (62) | Az „először és utoljára” elvet illetően Málta benyújtotta azt az üzleti tervet, amely alapján az 57 millió EUR összegű tőkeemelést 2004-ben végrehajtották, és amely bizonyítja, hogy ez az ügylet a piacgazdasági befektető elvével összhangban lévőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(62)

Az „először és utoljára” elvet illetően Málta benyújtotta azt az üzleti tervet, amely alapján az 57 millió EUR összegű tőkeemelést 2004-ben végrehajtották, és amely bizonyítja, hogy ez az ügylet a piacgazdasági befektető elvével összhangban lévőnek tekintendő.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (63) | A hivatalos vizsgálati eljárás során hat érdekelt fél nyújtotta be észrevételeit a Bizottsághoz: a Ryanair, az International Airlines Group SA (IAG, azaz a British Airwayst és az Iberiát tulajdonló holdingtársaság), a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, a Máltai Légitársasági Pilóták Szövetsége (Airline Pilots Association Malta – ALPA), a Máltai Szálloda- és Étteremszövetség (Malta Hotels and Restaurant Association – MHRA), valamint egy, a kilétét felfedni nem kívánó tanácsadó. |
| --- | --- |

(63)

A hivatalos vizsgálati eljárás során hat érdekelt fél nyújtotta be észrevételeit a Bizottsághoz: a Ryanair, az International Airlines Group SA (IAG, azaz a British Airwayst és az Iberiát tulajdonló holdingtársaság), a Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, a Máltai Légitársasági Pilóták Szövetsége (Airline Pilots Association Malta – ALPA), a Máltai Szálloda- és Étteremszövetség (Malta Hotels and Restaurant Association – MHRA), valamint egy, a kilétét felfedni nem kívánó tanácsadó.

| (64) | A Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, az ALPA és az MHRA észrevételei támogatták az Air Malta üzleti tevékenysége folytonosságának fenntartását, és hangsúlyozták a máltai gazdaság egésze – és különösen az idegenforgalmi ágazat – szempontjából betöltött fontos szerepét. A Bizottságot arra kérték, hogy a szerkezetátalakítási terv értékelése során vegye figyelembe az ügy sajátosságait, valamint az Air Malta kis méretét. |
| --- | --- |

(64)

A Máltai Kereskedelmi, Vállalkozási és Iparkamara, az ALPA és az MHRA észrevételei támogatták az Air Malta üzleti tevékenysége folytonosságának fenntartását, és hangsúlyozták a máltai gazdaság egésze – és különösen az idegenforgalmi ágazat – szempontjából betöltött fontos szerepét. A Bizottságot arra kérték, hogy a szerkezetátalakítási terv értékelése során vegye figyelembe az ügy sajátosságait, valamint az Air Malta kis méretét.

| (65) | A Ryanair és az IAG által tett bíráló észrevételek nagyrészt az eljárást megindító határozatban az életképesség helyreállításával és az annak alapjául szolgáló feltevésekkel kapcsolatban már kifejtett kétségekre vonatkoztak. A Ryanair állítása szerint az Air Malta számára annak kis flottamérete lehetetlenné teszi a méretgazdaságosság és az integráció előnyeinek kihasználását. Ezt a hátrányt a repülőgépek számának csökkentése tovább súlyosbítja majd. Ezen túlmenően a Ryanair és a neve elhallgatását kérő tanácsadó bírálta a nem nyilvános pályázati eljárás keretében lebonyolítandó telekértékesítést, továbbá azt állította, hogy Málta ezzel az ügylettel további támogatást szándékozik injektálni az Air Maltába. |
| --- | --- |

(65)

A Ryanair és az IAG által tett bíráló észrevételek nagyrészt az eljárást megindító határozatban az életképesség helyreállításával és az annak alapjául szolgáló feltevésekkel kapcsolatban már kifejtett kétségekre vonatkoztak. A Ryanair állítása szerint az Air Malta számára annak kis flottamérete lehetetlenné teszi a méretgazdaságosság és az integráció előnyeinek kihasználását. Ezt a hátrányt a repülőgépek számának csökkentése tovább súlyosbítja majd. Ezen túlmenően a Ryanair és a neve elhallgatását kérő tanácsadó bírálta a nem nyilvános pályázati eljárás keretében lebonyolítandó telekértékesítést, továbbá azt állította, hogy Málta ezzel az ügylettel további támogatást szándékozik injektálni az Air Maltába.

| (66) | A betegek külföldi kezelésekre történő szállításával, valamint az Unión kívüli úti célokkal kétoldalú megállapodások útján megvalósított összeköttetésekkel kapcsolatban a Ryanair kiemelte a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló jogszabályokat, különösen az 1008/2008/EK rendeletet, amely szerint a közszolgáltatási kötelezettségek nyilvános pályázat lebonyolítását követően róhatók ki, és azokat egy, az adott kötelezettség teljesítése során egy tipikus, jól működő vállalkozás részéről felmerülő költségeket vizsgáló elemzés alapján kell ellentételezni. A Ryanair felhívta a figyelmet annak lehetőségére, hogy az állítólagos közszolgáltatási kötelezettséget a szerkezetátalakítási terv igazolása céljából alkalmazták utólagosan, és a Bizottságot az ügy kivizsgálására kérte fel, különösen annak megállapítása érdekében, hogy határoztak-e meg ilyen ellentételezést. |
| --- | --- |

(66)

A betegek külföldi kezelésekre történő szállításával, valamint az Unión kívüli úti célokkal kétoldalú megállapodások útján megvalósított összeköttetésekkel kapcsolatban a Ryanair kiemelte a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló jogszabályokat, különösen az 1008/2008/EK rendeletet, amely szerint a közszolgáltatási kötelezettségek nyilvános pályázat lebonyolítását követően róhatók ki, és azokat egy, az adott kötelezettség teljesítése során egy tipikus, jól működő vállalkozás részéről felmerülő költségeket vizsgáló elemzés alapján kell ellentételezni. A Ryanair felhívta a figyelmet annak lehetőségére, hogy az állítólagos közszolgáltatási kötelezettséget a szerkezetátalakítási terv igazolása céljából alkalmazták utólagosan, és a Bizottságot az ügy kivizsgálására kérte fel, különösen annak megállapítása érdekében, hogy határoztak-e meg ilyen ellentételezést.

5.   MÁLTA MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

| (67) | Málta részletesen válaszolt az érdekelt felek megjegyzéseiben felvetett érvek mindegyikére. Málta megcáfolta különösen az Air Malta hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatos érveket, és megerősítette, hogy a légitársaságnál megfigyelhető, fokozódó veszteségeket mutató tendenciát már visszafordították. |
| --- | --- |

(67)

Málta részletesen válaszolt az érdekelt felek megjegyzéseiben felvetett érvek mindegyikére. Málta megcáfolta különösen az Air Malta hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatos érveket, és megerősítette, hogy a légitársaságnál megfigyelhető, fokozódó veszteségeket mutató tendenciát már visszafordították.

| (68) | Az Air Malta üzleti stratégiájának célja, hogy a vállalat „céllégitársasággá” váljon, amelynek tevékenysége a helyi repülőtér körül összpontosul. A vállalat nyereségessé tételének sikerét emellett a hulladék és a veszteségek jelentős csökkentésével, valamint a társaság üzemi gyakorlatainak ehhez kapcsolódó átalakításával biztosítják. |
| --- | --- |

(68)

Az Air Malta üzleti stratégiájának célja, hogy a vállalat „céllégitársasággá” váljon, amelynek tevékenysége a helyi repülőtér körül összpontosul. A vállalat nyereségessé tételének sikerét emellett a hulladék és a veszteségek jelentős csökkentésével, valamint a társaság üzemi gyakorlatainak ehhez kapcsolódó átalakításával biztosítják.

| (69) | Arra az érvre, miszerint az Air Malta nem képes hasznot húzni a méretgazdaságosságból, a máltai hatóságok azt válaszolták, hogy a légitársaságok ágazatában a működési költségek természetüknél fogva változóak (az Air Malta esetében [60–70] %-ot tesznek ki). Ezek a költségek magukban foglalják az üzemanyagköltségeket, a repülőgépek bérletével és karbantartásával, valamint a navigációs és repülőszemélyzettel összefüggő költségeket, amelyek mindegyikét szabályozott, a légitársaságok által kihasználható méretgazdaságosságot bizonyos mértékben korlátozó piaci árképzés határozza meg. |
| --- | --- |

(69)

Arra az érvre, miszerint az Air Malta nem képes hasznot húzni a méretgazdaságosságból, a máltai hatóságok azt válaszolták, hogy a légitársaságok ágazatában a működési költségek természetüknél fogva változóak (az Air Malta esetében [60–70] %-ot tesznek ki). Ezek a költségek magukban foglalják az üzemanyagköltségeket, a repülőgépek bérletével és karbantartásával, valamint a navigációs és repülőszemélyzettel összefüggő költségeket, amelyek mindegyikét szabályozott, a légitársaságok által kihasználható méretgazdaságosságot bizonyos mértékben korlátozó piaci árképzés határozza meg.

| (70) | A stratégiai fontosságú ingatlan értékbecslése és a kormánynak való értékesítése vonatkozásában Málta ismételten hangsúlyozta, hogy az értékbecslést független, külső értékelő [...] végezte, akivel kapcsolatban nem állt fenn összeférhetetlenség, és az értékelés részletes, a Nemzetközi Értékbecslési Szabványügyi Testület által meghatározott nemzetközi értékelési szabványoknak megfelelő jelentésen alapult. Az ügylet ésszerűségét megalapozzák a társaság új (a jelentős létszámleépítésből adódó) igényei, valamint a munkakörnyezetnek az alkalmazottak egyetlen, korszerű irodában való összpontosítását megkövetelő megváltozása. A légitársaság így feleslegessé vált ingatlant adott el. Mivel a földterület Máltán szűkös erőforrásnak számít, a máltai hatóságok azzal érvelnek, hogy a légiközlekedési park e területen való kialakítására irányuló stratégia több évvel régebbre nyúlik vissza az Air Malta szerkezetátalakításánál. |
| --- | --- |

(70)

A stratégiai fontosságú ingatlan értékbecslése és a kormánynak való értékesítése vonatkozásában Málta ismételten hangsúlyozta, hogy az értékbecslést független, külső értékelő [...] végezte, akivel kapcsolatban nem állt fenn összeférhetetlenség, és az értékelés részletes, a Nemzetközi Értékbecslési Szabványügyi Testület által meghatározott nemzetközi értékelési szabványoknak megfelelő jelentésen alapult. Az ügylet ésszerűségét megalapozzák a társaság új (a jelentős létszámleépítésből adódó) igényei, valamint a munkakörnyezetnek az alkalmazottak egyetlen, korszerű irodában való összpontosítását megkövetelő megváltozása. A légitársaság így feleslegessé vált ingatlant adott el. Mivel a földterület Máltán szűkös erőforrásnak számít, a máltai hatóságok azzal érvelnek, hogy a légiközlekedési park e területen való kialakítására irányuló stratégia több évvel régebbre nyúlik vissza az Air Malta szerkezetátalakításánál.

| (71) | A közszolgáltatásokat illetően a máltai hatóságok megerősítették, hogy nem róttak ki, és a jövőben sem szándékoznak kiróni a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK rendelet szerinti közszolgáltatási kötelezettségeket. Ennek megfelelően az állam nem fizetett ellentételezést, és nem is fog sor kerülni ilyen kifizetésre. Az Air Malta tehát soha nem részesült közpénzből nyújtott ellentételezésben a Máltából induló és oda irányuló szolgáltatásaiért, így a betegek szállításáért sem. |
| --- | --- |

(71)

A közszolgáltatásokat illetően a máltai hatóságok megerősítették, hogy nem róttak ki, és a jövőben sem szándékoznak kiróni a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK rendelet szerinti közszolgáltatási kötelezettségeket. Ennek megfelelően az állam nem fizetett ellentételezést, és nem is fog sor kerülni ilyen kifizetésre. Az Air Malta tehát soha nem részesült közpénzből nyújtott ellentételezésben a Máltából induló és oda irányuló szolgáltatásaiért, így a betegek szállításáért sem.

6.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1   Állami támogatás megléte

| (72) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(72)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (73) | Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam, vagy az állam megbízásából egy köztes szerv nyújt. |
| --- | --- |

(73)

Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam, vagy az állam megbízásából egy köztes szerv nyújt.

| (74) | Ebben az összefüggésben a máltai hatóságok 130 millió EUR értékű tőkeinjektálás megvalósítására irányuló döntése állami támogatásnak tekintendő. A tőkeinjektálás állami eszközből történik, és szelektív előnyt jelent az Air Malta számára, mivel javítja annak pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(74)

Ebben az összefüggésben a máltai hatóságok 130 millió EUR értékű tőkeinjektálás megvalósítására irányuló döntése állami támogatásnak tekintendő. A tőkeinjektálás állami eszközből történik, és szelektív előnyt jelent az Air Malta számára, mivel javítja annak pénzügyi helyzetét.

| (75) | Az intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet és a versenyt, mivel az Air Malta különösen a légi közlekedés liberalizációja harmadik szakaszának („harmadik csomag”) 1993. január 1-jei hatálybalépése óta más európai uniós légitársaságok versenytársa. Az érintett intézkedés az Air Malta számára lehetővé teszi, hogy folytassa a működését, és ne kelljen szembesülnie az elégtelen pénzügyi eredményekből egyébként adódó következményekkel, tehát torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(75)

Az intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet és a versenyt, mivel az Air Malta különösen a légi közlekedés liberalizációja harmadik szakaszának („harmadik csomag”) 1993. január 1-jei hatálybalépése óta más európai uniós légitársaságok versenytársa. Az érintett intézkedés az Air Malta számára lehetővé teszi, hogy folytassa a működését, és ne kelljen szembesülnie az elégtelen pénzügyi eredményekből egyébként adódó következményekkel, tehát torzítja a versenyt.

| (76) | E körülmények alapján a tőkeinjekció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. Ezt a következtetést a máltai hatóságok sem vitatják. |
| --- | --- |

(76)

E körülmények alapján a tőkeinjekció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. Ezt a következtetést a máltai hatóságok sem vitatják.

6.2   A támogatás belső piaccal való összeegyeztethetősége a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint

| (77) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy engedélyezhető az egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket. |
| --- | --- |

(77)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy engedélyezhető az egyes gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket.

| (78) | A Bizottság megítélése szerint a jelen intézkedés szerkezetátalakítási támogatás, amelyet mind a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban, mind az 1994. évi légi közlekedési iránymutatásban (15) foglalt szempontok alapján meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság megítélése szerint a jelen intézkedés szerkezetátalakítási támogatás, amelyet mind a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban, mind az 1994. évi légi közlekedési iránymutatásban (15) foglalt szempontok alapján meg kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (79) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a máltai hatóságok vállalták (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34. pontja szerinti) várakozási kötelezettségük betartását, és (a Bizottság által 2010. november 15-én jóváhagyott megmentési támogatáson kívül) nem nyújtottak támogatást az Air Malta részére. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a máltai hatóságok vállalták (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34. pontja szerinti) várakozási kötelezettségük betartását, és (a Bizottság által 2010. november 15-én jóváhagyott megmentési támogatáson kívül) nem nyújtottak támogatást az Air Malta részére.

6.2.1   Támogathatóság

| (80) | A támogathatóság tekintetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (33) pontja szerint a vállalkozásnak, az iránymutatás értelmezésében, nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie (lásd a 9–13. pontokat). |
| --- | --- |

(80)

A támogathatóság tekintetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (33) pontja szerint a vállalkozásnak, az iránymutatás értelmezésében, nehéz helyzetben lévőnek kell minősülnie (lásd a 9–13. pontokat).

| (81) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontja szerint a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét. |
| --- | --- |

(81)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontja szerint a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.

| (82) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontja később pontosítja, hogy egy korlátolt felelősségi alapon működő társaság akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el. |
| --- | --- |

(82)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontja később pontosítja, hogy egy korlátolt felelősségi alapon működő társaság akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el.

| (83) | A Bizottság megjegyzi, hogy az Air Malta korlátolt felelősségi alapon működő társaság, amely csaknem teljes egészében elvesztette törzstőkéjét, és képtelen teljesíteni a jelenlegi kötelezettségeit. Az Air Maltát már a társaság részére nyújtandó megmentési támogatást jóváhagyó határozat is nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősítette (16). A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (25) pontja szerint az érintett tagállamnak a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül a Bizottság elé kell terjesztenie egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a megmentési kölcsönt teljes egészében visszafizették. Málta megfelelően beterjesztette az Air Malta szerkezetátalakítási tervét a hat hónapos határidőn belül. Mivel e viszonylag rövid idő alatt az Air Malta helyzete számottevően nem változott, és ezért szüksége van a szerkezetátalakítási támogatásra az életképessége helyreállításához, a társaság egyértelműen továbbra is megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontjában foglalt feltételeknek, és ezért a megmentési támogatásról szóló határozatban (annak 7–13. és 45. pontjában) már jelzett okokból nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megjegyzi, hogy az Air Malta korlátolt felelősségi alapon működő társaság, amely csaknem teljes egészében elvesztette törzstőkéjét, és képtelen teljesíteni a jelenlegi kötelezettségeit. Az Air Maltát már a társaság részére nyújtandó megmentési támogatást jóváhagyó határozat is nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősítette (16). A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (25) pontja szerint az érintett tagállamnak a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül a Bizottság elé kell terjesztenie egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a megmentési kölcsönt teljes egészében visszafizették. Málta megfelelően beterjesztette az Air Malta szerkezetátalakítási tervét a hat hónapos határidőn belül. Mivel e viszonylag rövid idő alatt az Air Malta helyzete számottevően nem változott, és ezért szüksége van a szerkezetátalakítási támogatásra az életképessége helyreállításához, a társaság egyértelműen továbbra is megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontjának a) alpontjában foglalt feltételeknek, és ezért a megmentési támogatásról szóló határozatban (annak 7–13. és 45. pontjában) már jelzett okokból nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül.

| (84) | Az iránymutatás 12. pontja arról rendelkezik, hogy az újonnan alapított vállalkozások még akkor sem jogosultak megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Elvileg egy vállalkozást a vonatkozó tevékenységi területen elkezdett műveleteitől számított első három éven keresztül tekintenek újonnan alapítottnak. |
| --- | --- |

(84)

Az iránymutatás 12. pontja arról rendelkezik, hogy az újonnan alapított vállalkozások még akkor sem jogosultak megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Elvileg egy vállalkozást a vonatkozó tevékenységi területen elkezdett műveleteitől számított első három éven keresztül tekintenek újonnan alapítottnak.

| (85) | Az Air Maltát 1974-ben alapították, így az nem tekinthető újonnan alapított vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(85)

Az Air Maltát 1974-ben alapították, így az nem tekinthető újonnan alapított vállalkozásnak.

| (86) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 13. pontja alapján egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó vagy azáltal átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Amennyiben a nehéz helyzetben lévő vállalat leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat az őt ellenőrző nehéz helyzetben lévő vállalattal együtt csoportnak tekintendő és az e bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelően támogatásban részesülhet. |
| --- | --- |

(86)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 13. pontja alapján egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó vagy azáltal átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Amennyiben a nehéz helyzetben lévő vállalat leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat az őt ellenőrző nehéz helyzetben lévő vállalattal együtt csoportnak tekintendő és az e bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelően támogatásban részesülhet.

| (87) | Az Air Malta plc a leányvállalataival együttesen vállalatcsoportot alkot (lásd a (10) preambulumbekezdést). A csoport mérlegéből kiderül, hogy bár a légitársaság nagyobb vállalatcsoport része, valójában az Air Malta csoport összes árbevételének 94 %-áért felelős, és ezért nincs lehetőség arra, hogy szerkezetátalakítását a csoport egy másik tagja finanszírozza. A mérleg azt is igazolja, hogy a légitársaság saját működéséből kifolyólag, nem pedig a csoport bármely más tagjával összefüggő okból került veszteséges helyzetbe. |
| --- | --- |

(87)

Az Air Malta plc a leányvállalataival együttesen vállalatcsoportot alkot (lásd a (10) preambulumbekezdést). A csoport mérlegéből kiderül, hogy bár a légitársaság nagyobb vállalatcsoport része, valójában az Air Malta csoport összes árbevételének 94 %-áért felelős, és ezért nincs lehetőség arra, hogy szerkezetátalakítását a csoport egy másik tagja finanszírozza. A mérleg azt is igazolja, hogy a légitársaság saját működéséből kifolyólag, nem pedig a csoport bármely más tagjával összefüggő okból került veszteséges helyzetbe.

| (88) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az Air Malta nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, hanem elsősorban az alaptevékenységéből származó bevételek alacsony szintje miatt. A nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek, különösen mivel a leányvállalatok közül is sokan veszteségesek, a nyereséges leányvállalatok pozitív hozzájárulása pedig közel sem elegendő az Air Malta alaptevékenységéből származó veszteségek kiegyenlítéséhez. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az Air Malta nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, hanem elsősorban az alaptevékenységéből származó bevételek alacsony szintje miatt. A nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek, különösen mivel a leányvállalatok közül is sokan veszteségesek, a nyereséges leányvállalatok pozitív hozzájárulása pedig közel sem elegendő az Air Malta alaptevékenységéből származó veszteségek kiegyenlítéséhez.

6.2.2   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (89) | Először is a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 35. pontja szerint a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(89)

Először is a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 35. pontja szerint a szerkezetátalakítási tervnek – amely időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie – a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezések alapján, ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét.

| (90) | A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 37. pontja). |
| --- | --- |

(90)

A tervnek olyan fordulatot kell eredményeznie, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy a szerkezetátalakítást követően fedezni tudja valamennyi költségét, beleértve az amortizációt és a pénzügyi terheket is. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 37. pontja).

| (91) | Az ötéves szerkezetátalakítási időszakot felölelő szerkezetátalakítási terv célja a nyereségességnek a 2014. pénzügyi évig történő helyreállítása, és ezáltal a hosszú távú életképesség biztosítása. |
| --- | --- |

(91)

Az ötéves szerkezetátalakítási időszakot felölelő szerkezetátalakítási terv célja a nyereségességnek a 2014. pénzügyi évig történő helyreállítása, és ezáltal a hosszú távú életképesség biztosítása.

| (92) | Ezen túlmenően mind a legfontosabb szerkezetátalakítási intézkedéseket, mind a kompenzációs intézkedéseket a szerkezetátalakítási időszak első felében hajtják végre. A kisebb szerkezetátalakítási intézkedések némelyikét, valamint a bejelentett tőkeinjektálás egy részét azonban várhatóan 2014 és 2015 között valósítják meg. A máltai hatóságok igazolták, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt stratégia ötéves időtartamát a társaság hosszú távú életképességének helyreállításához szükséges lehető legrövidebb idő alapos mérlegelését követően, a lehetséges jövőbeni működési körülmények figyelembevételével határozták meg. |
| --- | --- |

(92)

Ezen túlmenően mind a legfontosabb szerkezetátalakítási intézkedéseket, mind a kompenzációs intézkedéseket a szerkezetátalakítási időszak első felében hajtják végre. A kisebb szerkezetátalakítási intézkedések némelyikét, valamint a bejelentett tőkeinjektálás egy részét azonban várhatóan 2014 és 2015 között valósítják meg. A máltai hatóságok igazolták, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt stratégia ötéves időtartamát a társaság hosszú távú életképességének helyreállításához szükséges lehető legrövidebb idő alapos mérlegelését követően, a lehetséges jövőbeni működési körülmények figyelembevételével határozták meg.

| (93) | A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett ötéves szerkezetátalakítási időszak az Air Malta áttelepítése miatt különösen indokolt. Valójában az Air Maltának a szerkezetátalakítási időszak első felében előbb az önkéntes létszám-leépítési és korai nyugdíjazási programjait kellett megvalósítania (a szakszervezetekkel folytatott tárgyalásokat követően). Ezt követően tudják a társaság csökkentett létszámú személyzetét áttelepíteni az új központi épületbe. Az önrész fő forrását képviselő telekértékesítés így csak a szerkezetátalakítási időszak második felében (a 2012. és a 2014. pénzügyi év között) valósítható meg. Málta ezenkívül költségvetési megkötések miatt csak a szerkezetátalakítási időszak második felében tervezi a támogatás folyósítását (lásd a (43) preambulumbekezdést). A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben – különösen a légi közlekedési ágazatban – nem elég egy rövid távú fordulat, hanem a jövőbeni növekedés számára szilárd alapot jelentő, hosszú távú növekedés biztosítása érdekében az üzemeltetési és szolgáltatási teljesítmény stabilizálódását kell elérni. Ez a folyamat természeténél fogva több évet vesz igénybe. A Bizottság megjegyzi, hogy korábban fogadott már el ötéves vagy annál hosszabb szerkezetátalakítási időszakokat (17). Mindent összevetve a Bizottság ezért a viszonylag hosszú (2010 novemberétől 2015-ig tartó) szerkezetátalakítási időszakot elfogadhatónak ítéli). |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság megjegyzi, hogy a bejelentett ötéves szerkezetátalakítási időszak az Air Malta áttelepítése miatt különösen indokolt. Valójában az Air Maltának a szerkezetátalakítási időszak első felében előbb az önkéntes létszám-leépítési és korai nyugdíjazási programjait kellett megvalósítania (a szakszervezetekkel folytatott tárgyalásokat követően). Ezt követően tudják a társaság csökkentett létszámú személyzetét áttelepíteni az új központi épületbe. Az önrész fő forrását képviselő telekértékesítés így csak a szerkezetátalakítási időszak második felében (a 2012. és a 2014. pénzügyi év között) valósítható meg. Málta ezenkívül költségvetési megkötések miatt csak a szerkezetátalakítási időszak második felében tervezi a támogatás folyósítását (lásd a (43) preambulumbekezdést). A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben – különösen a légi közlekedési ágazatban – nem elég egy rövid távú fordulat, hanem a jövőbeni növekedés számára szilárd alapot jelentő, hosszú távú növekedés biztosítása érdekében az üzemeltetési és szolgáltatási teljesítmény stabilizálódását kell elérni. Ez a folyamat természeténél fogva több évet vesz igénybe. A Bizottság megjegyzi, hogy korábban fogadott már el ötéves vagy annál hosszabb szerkezetátalakítási időszakokat (17). Mindent összevetve a Bizottság ezért a viszonylag hosszú (2010 novemberétől 2015-ig tartó) szerkezetátalakítási időszakot elfogadhatónak ítéli).

| (94) | Az Air Malta nyereségességének helyreállítása érdekében a szerkezetátalakítási terv jelentős, különösen kapacitáscsökkentés és létszámleépítés, valamint hatékonyabb költséggazdálkodás révén megvalósított költségcsökkentést irányoz elő. A költségcsökkentő kezdeményezések révén a szerkezetátalakítási időszak végére a nyereségesség várhatóan összesen [42–52] millió EUR összeggel nő, ami a társaság összes költsége [9–11] %-os csökkentésének, vagy az utasonkénti összes működési költség [8–10] %-os csökkentésének felel meg a 2010. és a 2016. pénzügyi év között. |
| --- | --- |

(94)

Az Air Malta nyereségességének helyreállítása érdekében a szerkezetátalakítási terv jelentős, különösen kapacitáscsökkentés és létszámleépítés, valamint hatékonyabb költséggazdálkodás révén megvalósított költségcsökkentést irányoz elő. A költségcsökkentő kezdeményezések révén a szerkezetátalakítási időszak végére a nyereségesség várhatóan összesen [42–52] millió EUR összeggel nő, ami a társaság összes költsége [9–11] %-os csökkentésének, vagy az utasonkénti összes működési költség [8–10] %-os csökkentésének felel meg a 2010. és a 2016. pénzügyi év között.

| (95) | A szerkezetátalakítási tervből kiderül, hogy a legjelentősebb költségmegtakarítást a flottaméret 12-ről 10 repülőgépre való csökkentése útján megvalósított kapacitásleépítés, valamint az elérhető fhkm-kapacitás ezzel járó csökkenése eredményezi. |
| --- | --- |

(95)

A szerkezetátalakítási tervből kiderül, hogy a legjelentősebb költségmegtakarítást a flottaméret 12-ről 10 repülőgépre való csökkentése útján megvalósított kapacitásleépítés, valamint az elérhető fhkm-kapacitás ezzel járó csökkenése eredményezi.

| (96) | A szerkezetátalakítás szociális költsége a társaságnak az elbocsátandó alkalmazottakkal szemben fennálló jogi kötelezettségeiben nyilvánul meg. A légitársaság az alkalmazottai 85 %-át képviselő három szakszervezettel már lezárta a tárgyalásokat. A fennmaradó szakszervezettel (ALPA) folytatott tárgyalások a végső szakaszukban járnak. A Bizottság megjegyzi, hogy a légitársaság túlteljesítette a korai nyugdíjazási, valamint önkéntes létszám-leépítési programjában való részvételre benyújtott 500 önkéntes kérelemre vonatkozó célt. A leépíteni tervezett alkalmazottak több mint 40 %-a már kilépett a társaságból. |
| --- | --- |

(96)

A szerkezetátalakítás szociális költsége a társaságnak az elbocsátandó alkalmazottakkal szemben fennálló jogi kötelezettségeiben nyilvánul meg. A légitársaság az alkalmazottai 85 %-át képviselő három szakszervezettel már lezárta a tárgyalásokat. A fennmaradó szakszervezettel (ALPA) folytatott tárgyalások a végső szakaszukban járnak. A Bizottság megjegyzi, hogy a légitársaság túlteljesítette a korai nyugdíjazási, valamint önkéntes létszám-leépítési programjában való részvételre benyújtott 500 önkéntes kérelemre vonatkozó célt. A leépíteni tervezett alkalmazottak több mint 40 %-a már kilépett a társaságból.

| (97) | A szerződések újratárgyalásából származó, [7–9] millió EUR értékű feltételezett költségmegtakarítás elérhetőnek tűnik, mivel éves szinten több mint [4–5] millió EUR-ra az eddig lezárt tárgyalások útján már történt kötelezettségvállalás, és a máltai hatóságok szerint a (többségében magánrészvényesek tulajdonában álló) Máltai Nemzetközi Repülőtérrel folytatott – a legnagyobb [...] megtakarítást eredményező – tárgyalások 90 %-ban befejeződtek. |
| --- | --- |

(97)

A szerződések újratárgyalásából származó, [7–9] millió EUR értékű feltételezett költségmegtakarítás elérhetőnek tűnik, mivel éves szinten több mint [4–5] millió EUR-ra az eddig lezárt tárgyalások útján már történt kötelezettségvállalás, és a máltai hatóságok szerint a (többségében magánrészvényesek tulajdonában álló) Máltai Nemzetközi Repülőtérrel folytatott – a legnagyobb [...] megtakarítást eredményező – tárgyalások 90 %-ban befejeződtek.

| (98) | A kiegészítő bevételeket illetően a máltai hatóságok igazolták, hogy a feltételezett számadatok (az összes bevétel [3–5] %-a, vagy az utasforgalmi bevételek [3–5] %-a a 2016. pénzügyi évben) lényegesen alacsonyabbak, mint a többi légitársaság, köztük a diszkont és hálózatorientált légitársaságok által elért százalékarány. Az Air Malta ezenkívül sikeresen megkezdte bizonyos, kiegészítő bevételekkel kapcsolatos kezdeményezéseinek végrehajtását, amelyek eredményei elérik, vagy akár meg is haladhatják a szerkezetátalakítási tervben foglalt előrejelzéseket. |
| --- | --- |

(98)

A kiegészítő bevételeket illetően a máltai hatóságok igazolták, hogy a feltételezett számadatok (az összes bevétel [3–5] %-a, vagy az utasforgalmi bevételek [3–5] %-a a 2016. pénzügyi évben) lényegesen alacsonyabbak, mint a többi légitársaság, köztük a diszkont és hálózatorientált légitársaságok által elért százalékarány. Az Air Malta ezenkívül sikeresen megkezdte bizonyos, kiegészítő bevételekkel kapcsolatos kezdeményezéseinek végrehajtását, amelyek eredményei elérik, vagy akár meg is haladhatják a szerkezetátalakítási tervben foglalt előrejelzéseket.

| (99) | Ezek az eredmények reális feltételezéseken alapulnak. A Bizottság elégedetten jegyzi meg, hogy az eljárást megindító határozat meghozatalát követően a szerkezetátalakítási terv összes feltételezését felülvizsgálták, és több jelentős feltételezést kiigazítottak. Ez részletesebben a következőket jelenti:






  a) | a GDP- és piaci előrejelzéseket Európa romló gazdasági helyzetének megfelelően felülvizsgálták. Az IMF és az Eurostat GDP-növekedési előrejelzéseire figyelemmel Málta légiközlekedési piacának a 2016-ig tartó időszakra feltételezett 5,9 %-os éves növekedési ütemét évi 4 %-ra csökkentették, |
| --- | --- | --- |

(99)

Ezek az eredmények reális feltételezéseken alapulnak. A Bizottság elégedetten jegyzi meg, hogy az eljárást megindító határozat meghozatalát követően a szerkezetátalakítási terv összes feltételezését felülvizsgálták, és több jelentős feltételezést kiigazítottak. Ez részletesebben a következőket jelenti:

a)

a GDP- és piaci előrejelzéseket Európa romló gazdasági helyzetének megfelelően felülvizsgálták. Az IMF és az Eurostat GDP-növekedési előrejelzéseire figyelemmel Málta légiközlekedési piacának a 2016-ig tartó időszakra feltételezett 5,9 %-os éves növekedési ütemét évi 4 %-ra csökkentették,

| b) | a feltételezett hozammal kapcsolatban Málta igazolta, hogy a 2 % alatti feltételezett átlagos hozamnövekedés összhangban van számos hálózatorientált európai légitársaság előre jelzett adataival (pl. a Lufthansa 1,3 %-os 2012-i, az Air France-KLM 1,0 %-os 2012-i és az IAG 2,9 %-os 2012-i előre jelzett hozamnövekedésével), továbbá alacsonyabb a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok, azaz az easyJet (2012-ben 3,4 %-os) és a Ryanair (2012-ben 5 %-os) előre jelzett növekedésénél, |
| --- | --- |

b)

a feltételezett hozammal kapcsolatban Málta igazolta, hogy a 2 % alatti feltételezett átlagos hozamnövekedés összhangban van számos hálózatorientált európai légitársaság előre jelzett adataival (pl. a Lufthansa 1,3 %-os 2012-i, az Air France-KLM 1,0 %-os 2012-i és az IAG 2,9 %-os 2012-i előre jelzett hozamnövekedésével), továbbá alacsonyabb a közvetlen versenytárs diszkont légitársaságok, azaz az easyJet (2012-ben 3,4 %-os) és a Ryanair (2012-ben 5 %-os) előre jelzett növekedésénél,

| c) | az Air Malta felülvizsgálta az inflációval kapcsolatos feltételezéseit, és az adatokat az infláció tekintetében korrigálta a repülőgép-bérleti ügyletek állandó eleme költségének évi 1,2 %-os növekedésével, A bérleti szerződések inflációs komponense felülvizsgálatának eredményeként a légitársaság működésiköltség-alapjának (személyzeti és üzemanyagköltségek, valamint bérleti szerződések) 60 %-át korrigálták az inflációval. Konzervatív megközelítést alkalmazva nem fogalmaztak meg inflációs feltételezéseket a bevételnek a vásárlóerő hosszú távú növekedését figyelembe vevő kiigazítását illetően. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási tervbe belefoglalták a béremeléseket, amelyek az Air Malta második legnagyobb költségtételét jelentik, |
| --- | --- |

c)

az Air Malta felülvizsgálta az inflációval kapcsolatos feltételezéseit, és az adatokat az infláció tekintetében korrigálta a repülőgép-bérleti ügyletek állandó eleme költségének évi 1,2 %-os növekedésével, A bérleti szerződések inflációs komponense felülvizsgálatának eredményeként a légitársaság működésiköltség-alapjának (személyzeti és üzemanyagköltségek, valamint bérleti szerződések) 60 %-át korrigálták az inflációval. Konzervatív megközelítést alkalmazva nem fogalmaztak meg inflációs feltételezéseket a bevételnek a vásárlóerő hosszú távú növekedését figyelembe vevő kiigazítását illetően. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási tervbe belefoglalták a béremeléseket, amelyek az Air Malta második legnagyobb költségtételét jelentik,

| d) | a légitársaság legnagyobb költségtételét képviselő üzemanyagköltségeket reálértéken adták meg. Az üzemanyagár-előrejelzést felülvizsgálták, hogy az jobban megfeleljen a legújabb hosszú távú olajár-előrejelzéseknek. |
| --- | --- |

d)

a légitársaság legnagyobb költségtételét képviselő üzemanyagköltségeket reálértéken adták meg. Az üzemanyagár-előrejelzést felülvizsgálták, hogy az jobban megfeleljen a legújabb hosszú távú olajár-előrejelzéseknek.

| (100) | Málta ezenkívül forgatókönyv-elemzést nyújtott be, amely a fent említett, legreálisabb feltételezéseken (alapforgatókönyv) kívül a számos kulcsfontosságú tényező – így a szerződések újratárgyalása – útján elért költségmegtakarítás, a létszámleépítés, az utasszám, az utasonkénti bevétel, az üzemanyagárak és a devizaárfolyamok tekintetében módosított feltételezéseken alapuló legjobb és legrosszabb eset forgatókönyvét is tartalmazta. |
| --- | --- |

(100)

Málta ezenkívül forgatókönyv-elemzést nyújtott be, amely a fent említett, legreálisabb feltételezéseken (alapforgatókönyv) kívül a számos kulcsfontosságú tényező – így a szerződések újratárgyalása – útján elért költségmegtakarítás, a létszámleépítés, az utasszám, az utasonkénti bevétel, az üzemanyagárak és a devizaárfolyamok tekintetében módosított feltételezéseken alapuló legjobb és legrosszabb eset forgatókönyvét is tartalmazta.

| (101) | A több kulcsfontosságú feltételezést érintő, (99) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgálat és kiigazítás eredményeként felülvizsgált pénzügyi előrejelzéseket kaptak az alapforgatókönyv vonatkozásában, amelyek alapján a 2015. pénzügyi évre előre jelzett működési nyereség [11–13] millió EUR-ról [9–11] millió EUR-ra, a 2016. pénzügyi évi működési nyereség pedig [13–15] millió EUR-ról [9–11] millió EUR-ra változott. A benyújtott pontosítással együtt a kiigazított feltételezések és a felülvizsgált előrejelzések immár reálisabb és megalapozottabb képet nyújtanak az Air Malta jövőbeni fejlődéséről. |
| --- | --- |

(101)

A több kulcsfontosságú feltételezést érintő, (99) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgálat és kiigazítás eredményeként felülvizsgált pénzügyi előrejelzéseket kaptak az alapforgatókönyv vonatkozásában, amelyek alapján a 2015. pénzügyi évre előre jelzett működési nyereség [11–13] millió EUR-ról [9–11] millió EUR-ra, a 2016. pénzügyi évi működési nyereség pedig [13–15] millió EUR-ról [9–11] millió EUR-ra változott. A benyújtott pontosítással együtt a kiigazított feltételezések és a felülvizsgált előrejelzések immár reálisabb és megalapozottabb képet nyújtanak az Air Malta jövőbeni fejlődéséről.

| (102) | Az Air Malta célja, hogy a 2015. és a 2016. pénzügyi évben [4–6] %-os, illetve [4–6] %-os sajáttőke-arányos megtérülést, valamint [4–6] %-os, illetve [4–6] %-os tőkehozamrátát érjen el. Ezek a nyereségességi adatok összhangban vannak más jelentősebb európai légitársaságok utóbbi években elért eredményével. |
| --- | --- |

(102)

Az Air Malta célja, hogy a 2015. és a 2016. pénzügyi évben [4–6] %-os, illetve [4–6] %-os sajáttőke-arányos megtérülést, valamint [4–6] %-os, illetve [4–6] %-os tőkehozamrátát érjen el. Ezek a nyereségességi adatok összhangban vannak más jelentősebb európai légitársaságok utóbbi években elért eredményével.

| (103) | Bizonyos nagy európai légitársaságok – például a British Airways, az Iberia vagy az easyJet – sokkal magasabb (12 %-os (18)) ROCE-célkitűzést határoztak meg az elkövetkező évekre. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az Air Malta kisméretű, mindössze 10 repülőgépből álló flottát üzemeltető légitársaságként – amelynek korlátozott lehetőségei vannak a szinergiahatások kihasználására, és amely ezenkívül a Málta félreeső földrajzi helyzetéből adódó sajátos igényeket szándékozik kielégíteni – nem hasonlítható össze a jelentősebb nemzeti légitársaságokkal vagy a nagyobb diszkont légitársaságokkal. A jelen eset sajátosságait figyelembe véve a [4–6] %-os ROCE elegendőnek tűnik ahhoz, hogy az Air Malta saját erejéből is versenyképes legyen a piacon. |
| --- | --- |

(103)

Bizonyos nagy európai légitársaságok – például a British Airways, az Iberia vagy az easyJet – sokkal magasabb (12 %-os (18)) ROCE-célkitűzést határoztak meg az elkövetkező évekre. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az Air Malta kisméretű, mindössze 10 repülőgépből álló flottát üzemeltető légitársaságként – amelynek korlátozott lehetőségei vannak a szinergiahatások kihasználására, és amely ezenkívül a Málta félreeső földrajzi helyzetéből adódó sajátos igényeket szándékozik kielégíteni – nem hasonlítható össze a jelentősebb nemzeti légitársaságokkal vagy a nagyobb diszkont légitársaságokkal. A jelen eset sajátosságait figyelembe véve a [4–6] %-os ROCE elegendőnek tűnik ahhoz, hogy az Air Malta saját erejéből is versenyképes legyen a piacon.

| (104) | Az Air Malta ezenkívül az eddigiekben előrehaladást ért el a szerkezetátalakítás terén, ami bizonyítja, hogy a megtett szerkezetátalakítási intézkedések már most hatékonyak. A 2011. évi adatok alapján 1,6 %-os bevételnövekedés figyelhető meg a 2010. évihez képest (a 8 %-os kapacitáscsökkentés ellenére is), ami 2,9 %-kal meghaladja a szerkezetátalakítási tervben eredetileg előre jelzett szintet (19). Az Air Malta 2011 decemberi évközi pénzügyi teljesítménye az előző évhez képest 13 millió EUR-val javult, így körülbelül 1 millió EUR-val haladja meg a szerkezetátalakítási tervben előre jelzett eredményt. Ugyanezen időszak más kulcsfontosságú mutatóiból az derül ki, hogy az ülőhelyek kihasználtsági aránya [3–5] %-kal, az utasszám [1–3] %-kal, az átlagos repülőjegyár pedig [0–2] %-kal nőtt, míg a férőhely-kilométerenkénti költség [0–2] %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(104)

Az Air Malta ezenkívül az eddigiekben előrehaladást ért el a szerkezetátalakítás terén, ami bizonyítja, hogy a megtett szerkezetátalakítási intézkedések már most hatékonyak. A 2011. évi adatok alapján 1,6 %-os bevételnövekedés figyelhető meg a 2010. évihez képest (a 8 %-os kapacitáscsökkentés ellenére is), ami 2,9 %-kal meghaladja a szerkezetátalakítási tervben eredetileg előre jelzett szintet (19). Az Air Malta 2011 decemberi évközi pénzügyi teljesítménye az előző évhez képest 13 millió EUR-val javult, így körülbelül 1 millió EUR-val haladja meg a szerkezetátalakítási tervben előre jelzett eredményt. Ugyanezen időszak más kulcsfontosságú mutatóiból az derül ki, hogy az ülőhelyek kihasználtsági aránya [3–5] %-kal, az utasszám [1–3] %-kal, az átlagos repülőjegyár pedig [0–2] %-kal nőtt, míg a férőhely-kilométerenkénti költség [0–2] %-kal csökkent.

| (105) | Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgált szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi az Air Malta számára, hogy ésszerű időn belül helyreállítsa a hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(105)

Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgált szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi az Air Malta számára, hogy ésszerű időn belül helyreállítsa a hosszú távú életképességét.

6.2.3   A verseny indokolatlan torzulásának megakadályozása (kompenzációs intézkedések)

| (106) | Másodsorban a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38. pontja szerint kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat a lehető legkisebbre csökkentsék. Ezen intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás csökkentését vagy az érintett piacokra való belépés akadályainak csökkentését (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 39. pontja). |
| --- | --- |

(106)

Másodsorban a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38. pontja szerint kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat a lehető legkisebbre csökkentsék. Ezen intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás csökkentését vagy az érintett piacokra való belépés akadályainak csökkentését (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 39. pontja).

| (107) | E tekintetben a veszteséges tevékenységek megszüntetése, amelyek mindenképpen szükségesek az életképesség visszaállításához, nem tekintendők a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírása céljából (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja). |
| --- | --- |

(107)

E tekintetben a veszteséges tevékenységek megszüntetése, amelyek mindenképpen szükségesek az életképesség visszaállításához, nem tekintendők a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírása céljából (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja).

| (108) | Az Air Malta által javasolt kompenzációs intézkedések a következők:






  — | az utasszállítás abszolút kapacitásának csökkentése; |
| --- | --- | --- |

(108)

Az Air Malta által javasolt kompenzációs intézkedések a következők:

—

az utasszállítás abszolút kapacitásának csökkentése;

| — | nyereséges és potenciálisan nyereséges járatokról való lemondás; |
| --- | --- |

—

nyereséges és potenciálisan nyereséges járatokról való lemondás;

| — | leszállási résidőkről való lemondás koordinált európai repülőtereken; |
| --- | --- |

—

leszállási résidőkről való lemondás koordinált európai repülőtereken;

| — | az áruszállító járatok kapacitásának csökkentése; |
| --- | --- |

—

az áruszállító járatok kapacitásának csökkentése;

| — | leányvállalatok értékesítése. |
| --- | --- |

—

leányvállalatok értékesítése.

| (109) | Az Air Malta által felajánlott első kompenzációs intézkedés az utasszállítási kapacitás csökkentése. A teljes kapacitáscsökkentés 19,7 %-ot (2009 nyara és 2012 nyara között) vagy 20,9 %-ot tesz ki (a 2010. és a 2013. pénzügyi év között). Az általános kapacitáscsökkentés a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja alapján nem fogadható el, mivel veszteséges járatok korlátozását és megszüntetését is magában foglalja. |
| --- | --- |

(109)

Az Air Malta által felajánlott első kompenzációs intézkedés az utasszállítási kapacitás csökkentése. A teljes kapacitáscsökkentés 19,7 %-ot (2009 nyara és 2012 nyara között) vagy 20,9 %-ot tesz ki (a 2010. és a 2013. pénzügyi év között). Az általános kapacitáscsökkentés a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja alapján nem fogadható el, mivel veszteséges járatok korlátozását és megszüntetését is magában foglalja.

| (110) | A hivatalos vizsgálati eljárás során kapott információk alapján a Bizottságnak 14 (20) olyan, kapacitáscsökkentéssel érintett vagy megszüntetett nyereséges járatot, valamint több olyan charterjáratot áll módjában megjelölni, amelyek elfogadhatók kompenzációs intézkedésként. |
| --- | --- |

(110)

A hivatalos vizsgálati eljárás során kapott információk alapján a Bizottságnak 14 (20) olyan, kapacitáscsökkentéssel érintett vagy megszüntetett nyereséges járatot, valamint több olyan charterjáratot áll módjában megjelölni, amelyek elfogadhatók kompenzációs intézkedésként.

| (111) | A menetrendszerinti járatok nyereségességét az úgynevezett „bruttó árrés” alapján határozzák meg, amelynek számítási módja a következő: a bevételt csökkentik a változó közvetlen működési költségekkel (VDOC) és az állandó közvetlen működési költségekkel (FDOC). Egy adott járat akkor nyereséges, ha bruttó árrése 0 vagy annál nagyobb. Az úgynevezett „nettó árrés” az általános költségeket is figyelembe veszi. A Bizottság vizsgálata szempontjából a bruttó árrés tűnik a megfelelő mutatónak, mivel figyelembe vesz minden, az adott járattal közvetlenül összefüggő költséget A „nettó árrés” alkalmazása túl szigorú lenne, mivel az általános költségek nem egyenesen arányosak a flottamérettel és a kapacitással, továbbá egy meghatározott szintnél lejjebb nem csökkenthetők, ugyanis bizonyos tevékenységek és funkciók a légitársaság méretétől függetlenül szükségesek annak szabályszerű működéséhez. |
| --- | --- |

(111)

A menetrendszerinti járatok nyereségességét az úgynevezett „bruttó árrés” alapján határozzák meg, amelynek számítási módja a következő: a bevételt csökkentik a változó közvetlen működési költségekkel (VDOC) és az állandó közvetlen működési költségekkel (FDOC). Egy adott járat akkor nyereséges, ha bruttó árrése 0 vagy annál nagyobb. Az úgynevezett „nettó árrés” az általános költségeket is figyelembe veszi. A Bizottság vizsgálata szempontjából a bruttó árrés tűnik a megfelelő mutatónak, mivel figyelembe vesz minden, az adott járattal közvetlenül összefüggő költséget A „nettó árrés” alkalmazása túl szigorú lenne, mivel az általános költségek nem egyenesen arányosak a flottamérettel és a kapacitással, továbbá egy meghatározott szintnél lejjebb nem csökkenthetők, ugyanis bizonyos tevékenységek és funkciók a légitársaság méretétől függetlenül szükségesek annak szabályszerű működéséhez.

| (112) | A Bizottság nem veszi figyelembe az úgynevezett „marginális” járatokat – vagyis azokat, amelyek 0 % és -10 % közötti bruttó árrésükkel jelenleg nem nyereségesek, azonban a jövőben megfelelő gazdálkodás, üzleti figyelemráfordítás és befektetések révén azzá tehetők –, mivel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja a szerkezetátalakítási terv bejelentésének időpontjában „veszteséges” tevékenységeket említ. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság nem veszi figyelembe az úgynevezett „marginális” járatokat – vagyis azokat, amelyek 0 % és -10 % közötti bruttó árrésükkel jelenleg nem nyereségesek, azonban a jövőben megfelelő gazdálkodás, üzleti figyelemráfordítás és befektetések révén azzá tehetők –, mivel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja a szerkezetátalakítási terv bejelentésének időpontjában „veszteséges” tevékenységeket említ.

| (113) | A charterjáratok nyereségességét illetően a máltai hatóságok megerősítették, hogy az összes charterszolgáltatás nyereséges. A charterjáratok nyereségességének mértéke a 2010. pénzügyi évben [5–8] % volt (bruttó árrés). |
| --- | --- |

(113)

A charterjáratok nyereségességét illetően a máltai hatóságok megerősítették, hogy az összes charterszolgáltatás nyereséges. A charterjáratok nyereségességének mértéke a 2010. pénzügyi évben [5–8] % volt (bruttó árrés).

| (114) | A Bizottság a 2010. és a 2013. pénzügyi év között, nem pedig a 2009 nyara és 2012 nyara között végbement változások adatait veszi figyelembe, mivel a 2010. pénzügyi év vége (azaz 2010 márciusa) – a szerkezetátalakítási időszak 2010. őszi kezdetét figyelembe véve – megfelelőbb kiindulópontot jelent az azt hat hónappal megelőző 2009. nyárnál. A Bizottság megjegyzi, hogy a máltai hatóságok megerősítették, hogy a járathálózat a 2013. pénzügyi évtől kezdődően feltehetően állandósul, így a kapacitásváltozás a szerkezetátalakítási időszak egészére érvényes. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság a 2010. és a 2013. pénzügyi év között, nem pedig a 2009 nyara és 2012 nyara között végbement változások adatait veszi figyelembe, mivel a 2010. pénzügyi év vége (azaz 2010 márciusa) – a szerkezetátalakítási időszak 2010. őszi kezdetét figyelembe véve – megfelelőbb kiindulópontot jelent az azt hat hónappal megelőző 2009. nyárnál. A Bizottság megjegyzi, hogy a máltai hatóságok megerősítették, hogy a járathálózat a 2013. pénzügyi évtől kezdődően feltehetően állandósul, így a kapacitásváltozás a szerkezetátalakítási időszak egészére érvényes.

| (115) | A 2010. pénzügyi évi 4 145 522 fhkm összkapacitás alapján a mind a nyereséges, menetrend szerinti járatokat, mind a charterjáratokat érintő kapacitáscsökkentés mértéke [...] fhkm, amelyet várhatóan [...] fhkm kapacitásnövekedés fog kísérni. Így az utasszállítást érintő, a 2010. pénzügyi év és a szerkezetátalakítási időszak vége között végrehajtandó, kompenzációs intézkedésként elfogadható általános kapacitáscsökkentés (a nyereséges járatokat érintő kapacitáscsökkentés kapacitásnövekedéssel csökkentett mértéke) a 2010. évi kapacitás 5 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(115)

A 2010. pénzügyi évi 4 145 522 fhkm összkapacitás alapján a mind a nyereséges, menetrend szerinti járatokat, mind a charterjáratokat érintő kapacitáscsökkentés mértéke [...] fhkm, amelyet várhatóan [...] fhkm kapacitásnövekedés fog kísérni. Így az utasszállítást érintő, a 2010. pénzügyi év és a szerkezetátalakítási időszak vége között végrehajtandó, kompenzációs intézkedésként elfogadható általános kapacitáscsökkentés (a nyereséges járatokat érintő kapacitáscsökkentés kapacitásnövekedéssel csökkentett mértéke) a 2010. évi kapacitás 5 %-át teszi ki.

| (116) | Az Air Malta által végrehajtott hálózati átalakítás, a járatsűrűség csökkentése és bizonyos járatok megszüntetése következtében a társaság [...] leszállásirésidő-párról (21) mond le több, 3. szintű európai koordinált repülőtéren (22). A Bizottság megjegyzi, hogy az e leszállási résidőkről való lemondás lehetővé teszi a versenytárs légitársaságok számára, hogy az érintett koordinált repülőtereken (a konkrét megszüntetett járattól függetlenül) növeljék a kapacitásukat, így az az érintett piacokra való belépés akadályai csökkentésének tekinthető. Az intézkedés ezért elfogadható kompenzációs intézkedésként. |
| --- | --- |

(116)

Az Air Malta által végrehajtott hálózati átalakítás, a járatsűrűség csökkentése és bizonyos járatok megszüntetése következtében a társaság [...] leszállásirésidő-párról (21) mond le több, 3. szintű európai koordinált repülőtéren (22). A Bizottság megjegyzi, hogy az e leszállási résidőkről való lemondás lehetővé teszi a versenytárs légitársaságok számára, hogy az érintett koordinált repülőtereken (a konkrét megszüntetett járattól függetlenül) növeljék a kapacitásukat, így az az érintett piacokra való belépés akadályai csökkentésének tekinthető. Az intézkedés ezért elfogadható kompenzációs intézkedésként.

| (117) | A hivatalos vizsgálati eljárás során Málta további kompenzációs intézkedésként az áruszállító járatok kapacitásának 20 %-os csökkentését javasolta. Málta szerint az érintett áruszállító járatok mindegyike nyereséges. Az Air Malta a nemzeti áruszállítási és fuvarozási piacon jelentős piaci helyzetben van (a Máltából induló és oda érkező járatok tekintetében 28 %-os piaci részesedéssel rendelkezik). A Bizottság ezért kompenzációs intézkedésként figyelembe veszi ezt a csökkentést. |
| --- | --- |

(117)

A hivatalos vizsgálati eljárás során Málta további kompenzációs intézkedésként az áruszállító járatok kapacitásának 20 %-os csökkentését javasolta. Málta szerint az érintett áruszállító járatok mindegyike nyereséges. Az Air Malta a nemzeti áruszállítási és fuvarozási piacon jelentős piaci helyzetben van (a Máltából induló és oda érkező járatok tekintetében 28 %-os piaci részesedéssel rendelkezik). A Bizottság ezért kompenzációs intézkedésként figyelembe veszi ezt a csökkentést.

| (118) | A kapacitáscsökkentés mellett az Air Malta nyereséges eszközök kompenzációs intézkedésként való értékesítését is javasolja. Ez magában foglalja a következő leányvállalatainak értékesítését: Shield Insurance Company Ltd (a továbbiakban: Shield Insurance) és Osprey Insurance Brokers Company Ltd (a továbbiakban Osprey Insurance Brokers). A Shield Insurance tevékenységét Guernsey szigetén folytató, zárt biztosítótársaság, amelynek elsődleges rendeltetése az Air Malta perifériás légiközlekedési biztosításainak szolgáltatása. A biztosítótársaság ugyanakkor a nemzetközi biztosítási piacon is jelen van, és engedéllyel rendelkezik különböző ágazatokhoz tartozó biztosítási ügyletek mind az Air Malta, mind harmadik felek számára történő lebonyolítására. Az Osprey Insurance Brokers biztosításközvetítő társaság, amely gazdasági szempontból közepes és nagyméretű számlák kezelésére szakosodott valamennyi biztosítási ágazatban, így a légiközlekedés terén is. |
| --- | --- |

(118)

A kapacitáscsökkentés mellett az Air Malta nyereséges eszközök kompenzációs intézkedésként való értékesítését is javasolja. Ez magában foglalja a következő leányvállalatainak értékesítését: Shield Insurance Company Ltd (a továbbiakban: Shield Insurance) és Osprey Insurance Brokers Company Ltd (a továbbiakban Osprey Insurance Brokers). A Shield Insurance tevékenységét Guernsey szigetén folytató, zárt biztosítótársaság, amelynek elsődleges rendeltetése az Air Malta perifériás légiközlekedési biztosításainak szolgáltatása. A biztosítótársaság ugyanakkor a nemzetközi biztosítási piacon is jelen van, és engedéllyel rendelkezik különböző ágazatokhoz tartozó biztosítási ügyletek mind az Air Malta, mind harmadik felek számára történő lebonyolítására. Az Osprey Insurance Brokers biztosításközvetítő társaság, amely gazdasági szempontból közepes és nagyméretű számlák kezelésére szakosodott valamennyi biztosítási ágazatban, így a légiközlekedés terén is.

| (119) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja szerint a kompenzációs intézkedést különösen azon a piacon kell végrehajtani, amelyen a társaság a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci helyzettel rendelkezik majd. |
| --- | --- |

(119)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja szerint a kompenzációs intézkedést különösen azon a piacon kell végrehajtani, amelyen a társaság a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci helyzettel rendelkezik majd.

| (120) | Az Air Malta jelenleg és a jövőben is a máltai légiközlekedési (mind az utas-, mind az áruszállítási) piacon rendelkezik jelentős piaci helyzettel. Ez a biztosítási ágazatot nem foglalja magában. A biztosítási tevékenységek nem képezik az alaptevékenység részét, és nem kötődnek szigorúan a légiközlekedési műveletekhez. A Shield Insurance és az Osprey Insurance Brokers értékesítését követően valójában megszűnik az Air Malta csoport biztosítási piacon folytatott tevékenysége. Éppen ezért sem a Shield Insurance, sem az Osprey Insurance Brokers értékesítése nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek. |
| --- | --- |

(120)

Az Air Malta jelenleg és a jövőben is a máltai légiközlekedési (mind az utas-, mind az áruszállítási) piacon rendelkezik jelentős piaci helyzettel. Ez a biztosítási ágazatot nem foglalja magában. A biztosítási tevékenységek nem képezik az alaptevékenység részét, és nem kötődnek szigorúan a légiközlekedési műveletekhez. A Shield Insurance és az Osprey Insurance Brokers értékesítését követően valójában megszűnik az Air Malta csoport biztosítási piacon folytatott tevékenysége. Éppen ezért sem a Shield Insurance, sem az Osprey Insurance Brokers értékesítése nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek.

| (121) | A kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során a Bizottság figyelembe veszi a piac szerkezetét és a versenyfeltételeket annak biztosítása érdekében, hogy ezen intézkedések egyike se rontsa a piac szerkezetét (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 39. pontja). |
| --- | --- |

(121)

A kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során a Bizottság figyelembe veszi a piac szerkezetét és a versenyfeltételeket annak biztosítása érdekében, hogy ezen intézkedések egyike se rontsa a piac szerkezetét (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 39. pontja).

| (122) | A kompenzációs intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival, és különösen az adott vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A csökkentés mértékét esetről esetre külön-külön kell megállapítani (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja). |
| --- | --- |

(122)

A kompenzációs intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival, és különösen az adott vállalkozás méretével és relatív piaci jelentőségével. A csökkentés mértékét esetről esetre külön-külön kell megállapítani (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja).

| (123) | Az Air Malta az európai légiközlekedési piac igen csekély jelentőségű szereplője, és az európai légitársaságok ágazata (utasok számában mért) teljes hasznosított kapacitásának és eredményének mindössze 0,25 %-áért felelős. Az Air Malta ugyan továbbra is vezető szerepet tölt be Málta légiközlekedési piacán, az Air Malta piacról való esetleges távozásából hasznot húzó légitársaságok között azonban elsősorban olyan diszkont légitársaságok vannak, mint a Ryanair és az easyJet, amelyek eleve jelentős részesedéssel rendelkeznek az az európai légiközlekedési piacon. |
| --- | --- |

(123)

Az Air Malta az európai légiközlekedési piac igen csekély jelentőségű szereplője, és az európai légitársaságok ágazata (utasok számában mért) teljes hasznosított kapacitásának és eredményének mindössze 0,25 %-áért felelős. Az Air Malta ugyan továbbra is vezető szerepet tölt be Málta légiközlekedési piacán, az Air Malta piacról való esetleges távozásából hasznot húzó légitársaságok között azonban elsősorban olyan diszkont légitársaságok vannak, mint a Ryanair és az easyJet, amelyek eleve jelentős részesedéssel rendelkeznek az az európai légiközlekedési piacon.

| (124) | A Bizottság megjegyzi, hogy egy olyan kisméretű légitársaság, mint az Air Malta esetén a flottaméret bármilyen további csökkentése kedvezőtlen hatást gyakorolna a társaság életképességére anélkül, hogy számottevő piaci lehetőségeket teremtene annak versenytársai számára. Az Air Malta flottája túl kicsinek bizonyulhat ahhoz, hogy szinergiahatásokat teremtsen, valamint ahhoz, hogy a társaság hatékonyan tudjon változatos, szélesebb piac vonzására és új piacokra való terjeszkedésre alkalmas flottát fenntartani. Az Air Malta számára igen nagy nehézséget jelent a fedélzeten értékesített termékeknek és a repülőgépein rendelkezésre álló ülőhely-elrendezéseknek a nyereség maximalizálása érdekében történő diverzifikálása. Ezen túlmenően az Air Malta kis mérete hátrányt jelent a repülőgépek finanszírozása és a szerződések kezelése során, valamint egyéb olyan területeken, ahol a méretgazdaságosság kézzelfogható pénzügyi és versenyelőnyöket biztosíthatna. A további kapacitáscsökkentés halmozottan negatív hatást gyakorolhat a légitársaság más, nagyobb versenytársakkal szembeni versenyképességére. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság megjegyzi, hogy egy olyan kisméretű légitársaság, mint az Air Malta esetén a flottaméret bármilyen további csökkentése kedvezőtlen hatást gyakorolna a társaság életképességére anélkül, hogy számottevő piaci lehetőségeket teremtene annak versenytársai számára. Az Air Malta flottája túl kicsinek bizonyulhat ahhoz, hogy szinergiahatásokat teremtsen, valamint ahhoz, hogy a társaság hatékonyan tudjon változatos, szélesebb piac vonzására és új piacokra való terjeszkedésre alkalmas flottát fenntartani. Az Air Malta számára igen nagy nehézséget jelent a fedélzeten értékesített termékeknek és a repülőgépein rendelkezésre álló ülőhely-elrendezéseknek a nyereség maximalizálása érdekében történő diverzifikálása. Ezen túlmenően az Air Malta kis mérete hátrányt jelent a repülőgépek finanszírozása és a szerződések kezelése során, valamint egyéb olyan területeken, ahol a méretgazdaságosság kézzelfogható pénzügyi és versenyelőnyöket biztosíthatna. A további kapacitáscsökkentés halmozottan negatív hatást gyakorolhat a légitársaság más, nagyobb versenytársakkal szembeni versenyképességére.

| (125) | Ezenkívül Málta az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatásra jogosult térség. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 56. pontja szerint a támogatás engedélyezésekor kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását illetően. |
| --- | --- |

(125)

Ezenkívül Málta az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatásra jogosult térség. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 56. pontja szerint a támogatás engedélyezésekor kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kompenzációs intézkedések végrehajtását illetően.

| (126) | A Bizottságnak a javasolt kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során emellett figyelembe kell vennie a jelen ügy sajátosságait. Szigetország lévén Málta félreeső földrajzi fekvése problémákat okoz az Európai Unió többi részének megközelítése tekintetében. A Bizottság elismeri, hogy a máltai szigetcsoport földrajzilag elszigetelt, és ezért az Európa kontinentális területeivel, valamint a világ többi részével fennálló, határokon átnyúló összeköttetés egyetlen módja a tengeri és a légi közlekedés. A megfelelő légi összeköttetések Málta nagyfokú gazdasági nyitottsága (23) (amely megbízható közlekedési összeköttetéseket igényel az üzleti utazók számára), valamint az idegenforgalmi ágazat jelentősége (24) miatt létfontosságúak az ország gazdasága szempontjából. Emellett Málta gazdasági és társadalmi kohéziója szempontjából is elengedhetetlenek, mind az országon belül, mind az Unió többi részével fennálló összeköttetések tekintetében, mivel biztosítják a postai küldemények és az áruk – köztük a romlandó áruk – szigetek közötti, valamint Európa kontinentális részeire való napi szintű szállítását, továbbá a hordágyon és inkubátorban végzett egészségügyi utasszállítást (olyan esetekben, amelyekben a szükséges orvosi ellátás Máltán nem érhető el). |
| --- | --- |

(126)

A Bizottságnak a javasolt kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során emellett figyelembe kell vennie a jelen ügy sajátosságait. Szigetország lévén Málta félreeső földrajzi fekvése problémákat okoz az Európai Unió többi részének megközelítése tekintetében. A Bizottság elismeri, hogy a máltai szigetcsoport földrajzilag elszigetelt, és ezért az Európa kontinentális területeivel, valamint a világ többi részével fennálló, határokon átnyúló összeköttetés egyetlen módja a tengeri és a légi közlekedés. A megfelelő légi összeköttetések Málta nagyfokú gazdasági nyitottsága (23) (amely megbízható közlekedési összeköttetéseket igényel az üzleti utazók számára), valamint az idegenforgalmi ágazat jelentősége (24) miatt létfontosságúak az ország gazdasága szempontjából. Emellett Málta gazdasági és társadalmi kohéziója szempontjából is elengedhetetlenek, mind az országon belül, mind az Unió többi részével fennálló összeköttetések tekintetében, mivel biztosítják a postai küldemények és az áruk – köztük a romlandó áruk – szigetek közötti, valamint Európa kontinentális részeire való napi szintű szállítását, továbbá a hordágyon és inkubátorban végzett egészségügyi utasszállítást (olyan esetekben, amelyekben a szükséges orvosi ellátás Máltán nem érhető el).

| (127) | Ezen túlmenően a 2007. március 7-i, Cyprus Airways ügyben hozott határozatában (25) a Bizottság a kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során Ciprus tekintetében a következőket vette figyelembe:
  „[Ciprus számos] területi, ezért állandó jellegzetességet mutat fel, amelyek befolyásolják társadalmi-gazdasági fejlődését. Ciprus déli fekvése a megközelítés szempontjából közvetlen problémát jelent az Európai Unió többi tagállama számára, és ennek eredményeképpen az ország rendkívül nagy mértékben függ a légi és tengeri közlekedéstől, de különösen a légi közlekedéstől. Ez azért fontos, mert Ciprus esetében a légi közlekedés az üzleti utasok számára az egyetlen járható út.” |
| --- | --- |

(127)

Ezen túlmenően a 2007. március 7-i, Cyprus Airways ügyben hozott határozatában (25) a Bizottság a kompenzációs intézkedések megfelelőségének vizsgálata során Ciprus tekintetében a következőket vette figyelembe:

„[Ciprus számos] területi, ezért állandó jellegzetességet mutat fel, amelyek befolyásolják társadalmi-gazdasági fejlődését. Ciprus déli fekvése a megközelítés szempontjából közvetlen problémát jelent az Európai Unió többi tagállama számára, és ennek eredményeképpen az ország rendkívül nagy mértékben függ a légi és tengeri közlekedéstől, de különösen a légi közlekedéstől. Ez azért fontos, mert Ciprus esetében a légi közlekedés az üzleti utasok számára az egyetlen járható út.”

| (128) | A Bizottság megjegyzi, hogy Málta félreeső fekvését, megközelíthetőségét és légi közlekedéstől való függőségét tekintve Ciprushoz hasonló helyzetben van. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság megjegyzi, hogy Málta félreeső fekvését, megközelíthetőségét és légi közlekedéstől való függőségét tekintve Ciprushoz hasonló helyzetben van.

| (129) | A Bizottság megjegyzi, hogy mivel az Air Malta igen kis jelentőségű szereplő az európai légi közlekedési piacon, és mivel a bejelentett támogatás nem teszi lehetővé a társaság számára, hogy agresszív terjeszkedési politikát folytasson vagy növekedést valósítson meg, a bejelentett intézkedés torzító hatása korlátozott mértékű. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság megjegyzi, hogy mivel az Air Malta igen kis jelentőségű szereplő az európai légi közlekedési piacon, és mivel a bejelentett támogatás nem teszi lehetővé a társaság számára, hogy agresszív terjeszkedési politikát folytasson vagy növekedést valósítson meg, a bejelentett intézkedés torzító hatása korlátozott mértékű.

| (130) | A Bizottság úgy véli, hogy az utasszállítási kapacitás (nyereséges tevékenységek tekintetében végrehajtott) 5 %-os csökkentése (amely a 12 repülőgépből álló flotta két repülőgéppel való csökkentéséhez kapcsolódik) első pillantásra kevésnek tűnhet. Ugyanakkor az Air Maltának az európai légitársaságok ágazatához viszonyított (utasszámban mért) teljes hasznosított kapacitását és eredményét, valamint flottájának kis méretét figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kapacitáscsökkentés nem tekinthető jelentéktelennek. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az általános kapacitáscsökkentés eredményeként az Air Maltának a máltai légiközlekedési piacon meglévő piaci részesedése a 2010. évi 51 %-ról 2016-ra várhatóan kevesebb, mint 40 %-ra fog csökkenni (26). |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság úgy véli, hogy az utasszállítási kapacitás (nyereséges tevékenységek tekintetében végrehajtott) 5 %-os csökkentése (amely a 12 repülőgépből álló flotta két repülőgéppel való csökkentéséhez kapcsolódik) első pillantásra kevésnek tűnhet. Ugyanakkor az Air Maltának az európai légitársaságok ágazatához viszonyított (utasszámban mért) teljes hasznosított kapacitását és eredményét, valamint flottájának kis méretét figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kapacitáscsökkentés nem tekinthető jelentéktelennek. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az általános kapacitáscsökkentés eredményeként az Air Maltának a máltai légiközlekedési piacon meglévő piaci részesedése a 2010. évi 51 %-ról 2016-ra várhatóan kevesebb, mint 40 %-ra fog csökkenni (26).

| (131) | A fentiek tükrében, továbbá tekintettel arra, hogy az Air Malta jelentős számú résidőről mond le koordinált repülőtereken, és ezáltal azonnal új üzleti lehetőségeket teremt a versenytársai számára, valamint tekintettel az áruszállítási járatok szegmensében végrehajtott jelentős, 20 %-os kapacitáscsökkentésre (amely hatást gyakorol majd az Air Malta nemzeti áruszállítási és fuvarozási piacon elfoglalt jelentős piaci helyzetére), továbbá Málta félreeső fekvéséből, megközelíthetőségéből és a légi közlekedéstől való függéséből adódó sajátos helyzetére, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kompenzációs intézkedések alkalmasak a támogatás torzító hatásainak minimalizálására, és arányosak az említett hatásokkal, valamint az Air Malta méretével és jelentőségével. |
| --- | --- |

(131)

A fentiek tükrében, továbbá tekintettel arra, hogy az Air Malta jelentős számú résidőről mond le koordinált repülőtereken, és ezáltal azonnal új üzleti lehetőségeket teremt a versenytársai számára, valamint tekintettel az áruszállítási járatok szegmensében végrehajtott jelentős, 20 %-os kapacitáscsökkentésre (amely hatást gyakorol majd az Air Malta nemzeti áruszállítási és fuvarozási piacon elfoglalt jelentős piaci helyzetére), továbbá Málta félreeső fekvéséből, megközelíthetőségéből és a légi közlekedéstől való függéséből adódó sajátos helyzetére, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kompenzációs intézkedések alkalmasak a támogatás torzító hatásainak minimalizálására, és arányosak az említett hatásokkal, valamint az Air Malta méretével és jelentőségével.

6.2.4   A támogatás minimális szintre való korlátozása (önrész)

| (132) | Harmadrészt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerint a támogatás összegének szigorúan a szerkezetátalakítási költségek minimális szintjére való korlátozása érdekében a kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulnia saját forrásaiból. Ez lehet például olyan eszközök eladása, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, vagy külső finanszírozás piaci feltételek mellett. |
| --- | --- |

(132)

Harmadrészt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerint a támogatás összegének szigorúan a szerkezetátalakítási költségek minimális szintjére való korlátozása érdekében a kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulnia saját forrásaiból. Ez lehet például olyan eszközök eladása, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, vagy külső finanszírozás piaci feltételek mellett.

| (133) | Nagyvállalkozások esetében a Bizottság általában a szerkezetátalakítási költségek legalább 50 %-ának megfelelő hozzájárulást tekinti megfelelőnek. Kivételes körülmények között és különösen nehéz helyzetekben azonban a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 44. pontja). |
| --- | --- |

(133)

Nagyvállalkozások esetében a Bizottság általában a szerkezetátalakítási költségek legalább 50 %-ának megfelelő hozzájárulást tekinti megfelelőnek. Kivételes körülmények között és különösen nehéz helyzetekben azonban a Bizottság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 44. pontja).

| (134) | A hozzájárulásnak ténylegesnek, azaz valósnak kell lennie, kizárva minden jövőbeni nyereséget, például a pénzforgalmat (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja). Természeténél fogva a hozzájárulás nem foglalhat magában további állami támogatást. |
| --- | --- |

(134)

A hozzájárulásnak ténylegesnek, azaz valósnak kell lennie, kizárva minden jövőbeni nyereséget, például a pénzforgalmat (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja). Természeténél fogva a hozzájárulás nem foglalhat magában további állami támogatást.

| (135) | A fenti, 2.4. szakaszban leírtaknak megfelelően az Air Malta által javasolt hozzájárulás forrása telekeladásból, leányvállalatok értékesítéséből, hajtóművek értékesítéséből és banki kölcsönből tevődik össze. |
| --- | --- |

(135)

A fenti, 2.4. szakaszban leírtaknak megfelelően az Air Malta által javasolt hozzájárulás forrása telekeladásból, leányvállalatok értékesítéséből, hajtóművek értékesítéséből és banki kölcsönből tevődik össze.

| (136) | A társaság a saját hozzájárulás legnagyobb részét (66,2 millió EUR) a Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén fekvő telek máltai államnak való értékesítéséből fedezi. Az adásvételi ígéretről szóló megállapodást 2011. december 7-én írták alá. |
| --- | --- |

(136)

A társaság a saját hozzájárulás legnagyobb részét (66,2 millió EUR) a Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén fekvő telek máltai államnak való értékesítéséből fedezi. Az adásvételi ígéretről szóló megállapodást 2011. december 7-én írták alá.

| (137) | Az értékesítést nem nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes pályázati eljárás útján fogják megvalósítani. A saját általános politikájával és a nemzeti jog előírásaival összhangban ugyanakkor a máltai kormány minden ingatlanvásárlásának olyan, tisztességes nyíltpiaci áron kell történnie, amelyet egy magánbefektető szokásos piaci körülmények között fizetne. |
| --- | --- |

(137)

Az értékesítést nem nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes pályázati eljárás útján fogják megvalósítani. A saját általános politikájával és a nemzeti jog előírásaival összhangban ugyanakkor a máltai kormány minden ingatlanvásárlásának olyan, tisztességes nyíltpiaci áron kell történnie, amelyet egy magánbefektető szokásos piaci körülmények között fizetne.

| (138) | Az Air Malta kifejtette, hogy a szerkezetátalakításából adódóan bizonyos ingatlanai – például a csökkentett létszámú személyzete számára túl nagy központi irodája – feleslegessé vált. Az új épületbe való átköltözéssel a társaság egyúttal a modern, dinamikus légitársasággá való kulturális átalakulását is elő kívánja mozdítani. |
| --- | --- |

(138)

Az Air Malta kifejtette, hogy a szerkezetátalakításából adódóan bizonyos ingatlanai – például a csökkentett létszámú személyzete számára túl nagy központi irodája – feleslegessé vált. Az új épületbe való átköltözéssel a társaság egyúttal a modern, dinamikus légitársasággá való kulturális átalakulását is elő kívánja mozdítani.

| (139) | A máltai kormány stratégiai szándékát fejezte ki az Air Malta felé a társaság Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén fekvő ingatlanának megvásárlásával kapcsolatban, az érintett földterületek ugyanis szűkös erőforrásnak számítanak. Málta ismertette a máltai légiközlekedési tevékenységek fejlesztésére irányuló, hosszú távú stratégiáját, amelynek részét képezi egy – repülőgép-javítási és egyéb kapcsolódó létesítményeket is tartalmazó – kiterjesztett légiközlekedési park részeként kialakított áruszállítási központ létesítése. |
| --- | --- |

(139)

A máltai kormány stratégiai szándékát fejezte ki az Air Malta felé a társaság Máltai Nemzetközi Repülőtér külterületén fekvő ingatlanának megvásárlásával kapcsolatban, az érintett földterületek ugyanis szűkös erőforrásnak számítanak. Málta ismertette a máltai légiközlekedési tevékenységek fejlesztésére irányuló, hosszú távú stratégiáját, amelynek részét képezi egy – repülőgép-javítási és egyéb kapcsolódó létesítményeket is tartalmazó – kiterjesztett légiközlekedési park részeként kialakított áruszállítási központ létesítése.

| (140) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a telekadásvétellel Málta a légiközlekedési ágazatának a foglalkoztatottság ezen ágazaton belüli növelése érdekében történő fejlesztésére irányuló stratégiáját követi. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a telekadásvétel elsődleges célja nem az Air Malta számára új forrásokat biztosító tőkeinjekció megvalósítása, hanem egy hiteles politikai célkitűzés elérése. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a telekadásvétellel Málta a légiközlekedési ágazatának a foglalkoztatottság ezen ágazaton belüli növelése érdekében történő fejlesztésére irányuló stratégiáját követi. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a telekadásvétel elsődleges célja nem az Air Malta számára új forrásokat biztosító tőkeinjekció megvalósítása, hanem egy hiteles politikai célkitűzés elérése.

| (141) | A földterület értéke a(z) [...], a kormány által e célra kinevezett független értékelő által 2011. november 25-én elkészített független értékbecslési jelentésen alapul. A(z) [...] jó hírnevű, jelentős nemzetközi és nemzeti tapasztalattal rendelkező ingatlanpiaci társaság. A Bizottság az értékelés elemzését követően megalapozottnak ítélte azt. Az értékelés nem ad okot aggodalomra, mivel nem tartalmaz nyilvánvaló hibákat, továbbá elfogadott, a Nemzetközi Értékbecslési Szabványügyi Testület által meghatározott értékbecslési szabványoknak megfelelő módszertan alapján készült, és hiteles feltételezéseken alapul. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az említett értékelési jelentés eredménye megfelelő közelítést ad a telek reális piaci árára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(141)

A földterület értéke a(z) [...], a kormány által e célra kinevezett független értékelő által 2011. november 25-én elkészített független értékbecslési jelentésen alapul. A(z) [...] jó hírnevű, jelentős nemzetközi és nemzeti tapasztalattal rendelkező ingatlanpiaci társaság. A Bizottság az értékelés elemzését követően megalapozottnak ítélte azt. Az értékelés nem ad okot aggodalomra, mivel nem tartalmaz nyilvánvaló hibákat, továbbá elfogadott, a Nemzetközi Értékbecslési Szabványügyi Testület által meghatározott értékbecslési szabványoknak megfelelő módszertan alapján készült, és hiteles feltételezéseken alapul. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az említett értékelési jelentés eredménye megfelelő közelítést ad a telek reális piaci árára vonatkozóan.

| (142) | A fentiek tükrében a Bizottság a telek értékesítéséből származó bevételt elfogadja önrészként. |
| --- | --- |

(142)

A fentiek tükrében a Bizottság a telek értékesítéséből származó bevételt elfogadja önrészként.

| (143) | A [...] leányvállalatok értékesítéséből Málta szerint várhatóan legalább [10–12] millió EUR bevétel származik majd. |
| --- | --- |

(143)

A [...] leányvállalatok értékesítéséből Málta szerint várhatóan legalább [10–12] millió EUR bevétel származik majd.

| (144) | A leányvállalatok megállapított értéke a(z) [...] által a 2011. június 24-én kelt, „Review of potential disposal of assets” („Az eszközök lehetséges értékesítésének értékelése”) című dokumentumban megadott, tájékoztató jellegű értékeken alapul. |
| --- | --- |

(144)

A leányvállalatok megállapított értéke a(z) [...] által a 2011. június 24-én kelt, „Review of potential disposal of assets” („Az eszközök lehetséges értékesítésének értékelése”) című dokumentumban megadott, tájékoztató jellegű értékeken alapul.

| (145) | Málta megerősítette, hogy az összes adásvétel és ügylet nyilvánosan, versenyeztetés útján, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon történik majd. Az adásvétel folyamatát egy független tanácsadó kezeli. A nyilvános pályáztatáson alapuló értékesítési folyamat az ajánlattételi felhívás közzétételével és egy elektronikus adatszoba megnyitásával veszi kezdetét. A szűkített listára felkerülő ajánlattevők kiválasztását követően ezen ajánlattevők számára átvilágítás céljából újra megnyitják az adatszobát. A szűkített listára felkerült ajánlattevőket végső ajánlat benyújtására hívják fel. A sikeres ajánlattevőt az Air Malta igazgatótanácsa választja ki és hagyja jóvá az eszközök értékének maximalizálását szem előtt tartva. A főbb lépésekről az eljárás átláthatóságának és megkülönböztetéstől való mentességének biztosítása érdekében értesítik a sikertelen ajánlattevőket is. A fent ismertetett eljárással összhangban két adásvételi eljárást, a Selmun Palace és a Holiday Malta értékesítését már megindították. |
| --- | --- |

(145)

Málta megerősítette, hogy az összes adásvétel és ügylet nyilvánosan, versenyeztetés útján, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon történik majd. Az adásvétel folyamatát egy független tanácsadó kezeli. A nyilvános pályáztatáson alapuló értékesítési folyamat az ajánlattételi felhívás közzétételével és egy elektronikus adatszoba megnyitásával veszi kezdetét. A szűkített listára felkerülő ajánlattevők kiválasztását követően ezen ajánlattevők számára átvilágítás céljából újra megnyitják az adatszobát. A szűkített listára felkerült ajánlattevőket végső ajánlat benyújtására hívják fel. A sikeres ajánlattevőt az Air Malta igazgatótanácsa választja ki és hagyja jóvá az eszközök értékének maximalizálását szem előtt tartva. A főbb lépésekről az eljárás átláthatóságának és megkülönböztetéstől való mentességének biztosítása érdekében értesítik a sikertelen ajánlattevőket is. A fent ismertetett eljárással összhangban két adásvételi eljárást, a Selmun Palace és a Holiday Malta értékesítését már megindították.

| (146) | A Bizottság megjegyzi, hogy a leányvállalatok egyikére, a Holiday Maltára tett első ajánlatok jelentősen [...] voltak annak tájékoztató jelleggel meghatározott értékénél. A Selmun Palace-ről 2011 decemberében – [...] – készített újabb értékelés azonban megerősíti a [...] millió EUR és [...] millió EUR közötti értéket. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság megjegyzi, hogy a leányvállalatok egyikére, a Holiday Maltára tett első ajánlatok jelentősen [...] voltak annak tájékoztató jelleggel meghatározott értékénél. A Selmun Palace-ről 2011 decemberében – [...] – készített újabb értékelés azonban megerősíti a [...] millió EUR és [...] millió EUR közötti értéket.

| (147) | Az Air Malta által bemutatott megközelítés konzervatív ugyan – a szerkezetátalakítási terv feltételezései 15 %-os kockázati korrekciót tartalmaznak (az értékesítésből [12–14] millió EUR helyett [10–12] millió EUR bevételt várnak) – a Bizottság mégis úgy véli, hogy a leányvállalatok értékeléséről szolgáltatott információk nem elegendőek. Az értékelési jelentések viszonylag gyenge minőségűek, és nem teszik lehetővé a Bizottság számára, hogy egyértelműen megállapítsa a leányvállalatok tényleges értékét. |
| --- | --- |

(147)

Az Air Malta által bemutatott megközelítés konzervatív ugyan – a szerkezetátalakítási terv feltételezései 15 %-os kockázati korrekciót tartalmaznak (az értékesítésből [12–14] millió EUR helyett [10–12] millió EUR bevételt várnak) – a Bizottság mégis úgy véli, hogy a leányvállalatok értékeléséről szolgáltatott információk nem elegendőek. Az értékelési jelentések viszonylag gyenge minőségűek, és nem teszik lehetővé a Bizottság számára, hogy egyértelműen megállapítsa a leányvállalatok tényleges értékét.

| (148) | Ennek fényében a Bizottságnak nem áll módjában számszerűsíteni a leányvállalatok értékesítéséből származó bevétel pontos összegét. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló információk alapján a leányvállalatok valóban képviselnek bizonyos értéket. Az azok eladásából származó bevételek így növelik majd az önrész összegét. |
| --- | --- |

(148)

Ennek fényében a Bizottságnak nem áll módjában számszerűsíteni a leányvállalatok értékesítéséből származó bevétel pontos összegét. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló információk alapján a leányvállalatok valóban képviselnek bizonyos értéket. Az azok eladásából származó bevételek így növelik majd az önrész összegét.

| (149) | A két tartalék hajtóműnek a(z) [...], egy magánkézben lévő, tartalék hajtóművek finanszírozásával és lízingjével foglalkozó nemzetközi társaság részére való értékesítéséből származó bevételt be kell számítani a társaság szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulásba. Az ESN [...] sorozatszámú tartalék hajtómű értékesítése 2010. október 28-án történt, és [10–12] millió USD bevételt eredményezett. Az ESN [...] sorozatszámú tartalék hajtóművet 2010. december 17-én értékesítették, és az ügyletből [9–11] millió USD bevétel származott. A hajtóművek értékesítéséből származó teljes bevétel összege [19–23] millió USD (körülbelül [15–17] millió EUR). Meg kell azonban említeni, hogy míg az [...] számú hajtómű teljes egészében az Air Malta tulajdonában volt, az [...] számú hajtóművet bérelték. Az [...] számú hajtómű tekintetében a légitársaság a hajtómű [5–7] millió EUR összegért való megvásárlására feljogosító vételi opcióval rendelkezett, amellyel élt is, és így a hajtóművet értékesítették a(z) [...] részére, majd ismét bérbe vették. |
| --- | --- |

(149)

A két tartalék hajtóműnek a(z) [...], egy magánkézben lévő, tartalék hajtóművek finanszírozásával és lízingjével foglalkozó nemzetközi társaság részére való értékesítéséből származó bevételt be kell számítani a társaság szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulásba. Az ESN [...] sorozatszámú tartalék hajtómű értékesítése 2010. október 28-án történt, és [10–12] millió USD bevételt eredményezett. Az ESN [...] sorozatszámú tartalék hajtóművet 2010. december 17-én értékesítették, és az ügyletből [9–11] millió USD bevétel származott. A hajtóművek értékesítéséből származó teljes bevétel összege [19–23] millió USD (körülbelül [15–17] millió EUR). Meg kell azonban említeni, hogy míg az [...] számú hajtómű teljes egészében az Air Malta tulajdonában volt, az [...] számú hajtóművet bérelték. Az [...] számú hajtómű tekintetében a légitársaság a hajtómű [5–7] millió EUR összegért való megvásárlására feljogosító vételi opcióval rendelkezett, amellyel élt is, és így a hajtóművet értékesítették a(z) [...] részére, majd ismét bérbe vették.

| (150) | Az önrész szempontjából az Air Malta a hajtóművek értékesítéséből származó nettó bevételt vette figyelembe, ezért [5–7] millió EUR költséggel számolt. A nettó bevétel számítási módja a következő: a hajtóművek [...] részére történő értékesítéséből származó bevételből ([10–12] millió USD + [9–11] millió USD = [19–23] millió USD, vagyis [15–17] millió EUR) levonják az [...] számú hajtómű vásárlásának költségét ([5–7] millió EUR), amelynek eredményeként megkapják a [10–12] millió EUR önrészt. |
| --- | --- |

(150)

Az önrész szempontjából az Air Malta a hajtóművek értékesítéséből származó nettó bevételt vette figyelembe, ezért [5–7] millió EUR költséggel számolt. A nettó bevétel számítási módja a következő: a hajtóművek [...] részére történő értékesítéséből származó bevételből ([10–12] millió USD + [9–11] millió USD = [19–23] millió USD, vagyis [15–17] millió EUR) levonják az [...] számú hajtómű vásárlásának költségét ([5–7] millió EUR), amelynek eredményeként megkapják a [10–12] millió EUR önrészt.

| (151) | A Bizottság megjegyzi, hogy a hajtóművek értékesítése a szerkezetátalakítás időtartama alatt, vagy legalábbis annak kezdete előtt mindössze néhány nappal történt. Ezért az értékesítésből származó teljes bevétel figyelembe vehető önrészként. A Bizottság ezenkívül elfogadja az értékesítésből származó bevétel reálértékének javasolt számítási módját, és következésképpen elfogadja a [9–12] millió EUR összegű önrészt. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság megjegyzi, hogy a hajtóművek értékesítése a szerkezetátalakítás időtartama alatt, vagy legalábbis annak kezdete előtt mindössze néhány nappal történt. Ezért az értékesítésből származó teljes bevétel figyelembe vehető önrészként. A Bizottság ezenkívül elfogadja az értékesítésből származó bevétel reálértékének javasolt számítási módját, és következésképpen elfogadja a [9–12] millió EUR összegű önrészt.

| (152) | 2014 közepén a(z) [...] várhatóan [20–25] millió EUR összegű kölcsönt nyújt a társaság számára. |
| --- | --- |

(152)

2014 közepén a(z) [...] várhatóan [20–25] millió EUR összegű kölcsönt nyújt a társaság számára.

| (153) | Málta 2011. november 24-i és 29-i keltezéssel benyújtotta a két bank szándéknyilatkozatát. Azonban mindeddig nem jött létre jogilag kötelező erejű megállapodás, mivel Málta elmondása szerint a bankok kereskedelmi politikájuknak megfelelően legkorábban két évvel az ügyletet megelőzően tesznek kötelezettségvállalást. Mivel nem nyújtottak be kötelező erejű megállapodást, a banki kölcsön nem tekinthető a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerinti tényleges és valós saját hozzájárulásnak. |
| --- | --- |

(153)

Málta 2011. november 24-i és 29-i keltezéssel benyújtotta a két bank szándéknyilatkozatát. Azonban mindeddig nem jött létre jogilag kötelező erejű megállapodás, mivel Málta elmondása szerint a bankok kereskedelmi politikájuknak megfelelően legkorábban két évvel az ügyletet megelőzően tesznek kötelezettségvállalást. Mivel nem nyújtottak be kötelező erejű megállapodást, a banki kölcsön nem tekinthető a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja szerinti tényleges és valós saját hozzájárulásnak.

| (154) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az Air Maltának 2011. decemberében – a máltai hatóságok segítsége nélkül – már sikerült hozzájutnia egy [25–30] millió EUR összegű, hároméves futamidejű áthidaló kölcsönhöz. E kölcsön célja az Air Malta szerkezetátalakításának áthidaló jellegű finanszírozása 2014-ig, vagyis a telekértékesítésből származó bevétel várható materializálódásáig. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az Air Maltának 2011. decemberében – a máltai hatóságok segítsége nélkül – már sikerült hozzájutnia egy [25–30] millió EUR összegű, hároméves futamidejű áthidaló kölcsönhöz. E kölcsön célja az Air Malta szerkezetátalakításának áthidaló jellegű finanszírozása 2014-ig, vagyis a telekértékesítésből származó bevétel várható materializálódásáig.

| (155) | A kölcsönt a(z) [...] nyújtja. Mindkét bank magánbanknak minősül. [...] |
| --- | --- |

(155)

A kölcsönt a(z) [...] nyújtja. Mindkét bank magánbanknak minősül. [...]

| (156) | Az Air Malta által fizetendő éves kamat jelenlegi mértéke [4–6] % (azaz [150–350] bázisponttal magasabb a referencia-kamatlábként figyelembe vett, jelenleg 2,5 %-os [...] alapkamatnál), valamint a társaság ezen felül évi [1–1,5] % mértékű díjak megfizetésére köteles. A hitel fedezeteként [25–30] millió EUR összegű jelzálog szolgál. |
| --- | --- |

(156)

Az Air Malta által fizetendő éves kamat jelenlegi mértéke [4–6] % (azaz [150–350] bázisponttal magasabb a referencia-kamatlábként figyelembe vett, jelenleg 2,5 %-os [...] alapkamatnál), valamint a társaság ezen felül évi [1–1,5] % mértékű díjak megfizetésére köteles. A hitel fedezeteként [25–30] millió EUR összegű jelzálog szolgál.

| (157) | A Bizottság megjegyzi, hogy ez a 2011. decemberi kölcsönmegállapodás bizonyítékul szolgál arra, hogy az Air Malta már korábban, a máltai hatóságok bármiféle támogatása nélkül, piaci feltételek mellett is képes volt külső forrásokhoz jutni. Ez a fajta finanszírozás azt bizonyítja, hogy a piac többi szereplője bízik a társaság nyereségessége tervezett helyreállításának megvalósíthatóságában. A Bizottság ezért a [25–30] millió EUR összegű kölcsönt beszámítja az önrészbe. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság megjegyzi, hogy ez a 2011. decemberi kölcsönmegállapodás bizonyítékul szolgál arra, hogy az Air Malta már korábban, a máltai hatóságok bármiféle támogatása nélkül, piaci feltételek mellett is képes volt külső forrásokhoz jutni. Ez a fajta finanszírozás azt bizonyítja, hogy a piac többi szereplője bízik a társaság nyereségessége tervezett helyreállításának megvalósíthatóságában. A Bizottság ezért a [25–30] millió EUR összegű kölcsönt beszámítja az önrészbe.

| (158) | A fentiek tükrében a Bizottság a telekértékesítésből (66,2 millió EUR) és a hajtóművek értékesítésből származó bevételt ([9–12] millió EUR), valamint a 2011 decemberében felvett kölcsönt (30 millió EUR) tekinti megfelelő és elfogadható önrésznek. A teljes önrész összege így 107 millió EUR, vagyis az szerkezetátalakítás összköltségének 45 %-a. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy amennyiben a leányvállalatok értékesítéséből várt bevételek materializálódnak, az önrész mértéke [10–12] millió EUR-val nő, és így a teljes önrész a szerkezetátalakítás összköltségének 49,5 %-át teszi majd ki. |
| --- | --- |

(158)

A fentiek tükrében a Bizottság a telekértékesítésből (66,2 millió EUR) és a hajtóművek értékesítésből származó bevételt ([9–12] millió EUR), valamint a 2011 decemberében felvett kölcsönt (30 millió EUR) tekinti megfelelő és elfogadható önrésznek. A teljes önrész összege így 107 millió EUR, vagyis az szerkezetátalakítás összköltségének 45 %-a. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy amennyiben a leányvállalatok értékesítéséből várt bevételek materializálódnak, az önrész mértéke [10–12] millió EUR-val nő, és így a teljes önrész a szerkezetátalakítás összköltségének 49,5 %-át teszi majd ki.

| (159) | Málta az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatásra jogosult térség. A támogatás engedélyezésekor a támogatott térségekben kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kedvezményezett hozzájárulásának mértékét illetően (a megmentési és szerkezetátalakítási 56. pontja). Emellett figyelembe kell venni, hogy Málta félreeső földrajzi fekvése a megközelítés szempontjából közvetlen problémát jelent az EU többi tagállama számára, és ennek eredményeképpen az ország rendkívül nagy mértékben függ a légi közlekedéstől (lásd a fenti, (126) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(159)

Málta az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatásra jogosult térség. A támogatás engedélyezésekor a támogatott térségekben kevésbé szigorú feltételek alkalmazhatók a kedvezményezett hozzájárulásának mértékét illetően (a megmentési és szerkezetátalakítási 56. pontja). Emellett figyelembe kell venni, hogy Málta félreeső földrajzi fekvése a megközelítés szempontjából közvetlen problémát jelent az EU többi tagállama számára, és ennek eredményeképpen az ország rendkívül nagy mértékben függ a légi közlekedéstől (lásd a fenti, (126) preambulumbekezdést).

| (160) | A jelen ügy sajátosságaiból adódóan az 50 %-nál valamivel alacsonyabb önrész elfogadhatónak tűnik. Mivel a szerkezetátalakítási terv – és különösen a benyújtott pénzügyi terv – igazolja, hogy a támogatás mértékét úgy határozták meg, hogy az ne biztosítson az Air Malta számára agresszív, a piac torzulását eredményező, a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó tevékenységekhez felhasználható pénztöbbletet, valamint hogy a támogatás a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 45. pontjának megfelelően nem olyan új beruházás finanszírozására irányul, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához, a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy jelen esetben elegendő a legalább 45 %-os önrész. |
| --- | --- |

(160)

A jelen ügy sajátosságaiból adódóan az 50 %-nál valamivel alacsonyabb önrész elfogadhatónak tűnik. Mivel a szerkezetátalakítási terv – és különösen a benyújtott pénzügyi terv – igazolja, hogy a támogatás mértékét úgy határozták meg, hogy az ne biztosítson az Air Malta számára agresszív, a piac torzulását eredményező, a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó tevékenységekhez felhasználható pénztöbbletet, valamint hogy a támogatás a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 45. pontjának megfelelően nem olyan új beruházás finanszírozására irányul, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához, a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy jelen esetben elegendő a legalább 45 %-os önrész.

6.2.5   Az „először és utoljára” elv

| (161) | Végül pedig a támogatásnak meg kell felelnie az „először és utoljára” elvnek. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 72. pontja szerint az utóbbi tíz évben megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban részesült társaságok nem jogosultak újabb megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. |
| --- | --- |

(161)

Végül pedig a támogatásnak meg kell felelnie az „először és utoljára” elvnek. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 72. pontja szerint az utóbbi tíz évben megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban részesült társaságok nem jogosultak újabb megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra.

| (162) | 2004 áprilisában – az uniós csatlakozását megelőzően – Málta 57 millió EUR értékű tőkeemelést hajtott végre. A kérdéses ügyletet természetben bonyolították le, és részeként ingatlan (telek és épületek) átruházását valósították meg az Air Maltában való további részvényszerzés ellentételezésként. Ezt az intézkedést a máltai hatóságok nem tekintették megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásnak, és úgy ítélték meg, hogy a tőkeemelés összhangban van a piacgazdasági befektető elvével. |
| --- | --- |

(162)

2004 áprilisában – az uniós csatlakozását megelőzően – Málta 57 millió EUR értékű tőkeemelést hajtott végre. A kérdéses ügyletet természetben bonyolították le, és részeként ingatlan (telek és épületek) átruházását valósították meg az Air Maltában való további részvényszerzés ellentételezésként. Ezt az intézkedést a máltai hatóságok nem tekintették megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásnak, és úgy ítélték meg, hogy a tőkeemelés összhangban van a piacgazdasági befektető elvével.

| (163) | Az intézkedésről a Bizottságot az előcsatlakozási együttműködés keretében tájékoztatták. Mivel az intézkedést Málta uniós csatlakozása előtt fogadták el, az ország nem volt köteles a Bizottság jóváhagyását kérni a tőkeemelés 2004-ben történő végrehajtását megelőzően. Ugyanakkor a bizottsági gyakorlatnak (27) megfelelően a Bizottság az „először és utoljára” elv alkalmazása során a későbbi szerkezetátalakítási támogatások tekintetében figyelembe veszi a csatlakozást megelőzően nyújtott szerkezetátalakítási támogatásokat. |
| --- | --- |

(163)

Az intézkedésről a Bizottságot az előcsatlakozási együttműködés keretében tájékoztatták. Mivel az intézkedést Málta uniós csatlakozása előtt fogadták el, az ország nem volt köteles a Bizottság jóváhagyását kérni a tőkeemelés 2004-ben történő végrehajtását megelőzően. Ugyanakkor a bizottsági gyakorlatnak (27) megfelelően a Bizottság az „először és utoljára” elv alkalmazása során a későbbi szerkezetátalakítási támogatások tekintetében figyelembe veszi a csatlakozást megelőzően nyújtott szerkezetátalakítási támogatásokat.

| (164) | Annak megállapításához, hogy a 2004. évi tőkeinjekció biztosított-e az Air Malta számára gazdasági előnyt, és az intézkedés így állami támogatásnak tekintendő-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyökben, „amelyeket szokásos piaci körülmények között nem kapott volna meg (28)”. E kérdés vizsgálata során a Bizottság a piacgazdasági befektető elvét alkalmazza. Ennek értelmében nem áll fenn állami támogatás esete, ha hasonló körülmények között egy rendes piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető, amelynek mérete összehasonlítható az állami szektorból irányított szervezetek méretével, meg tudta volna valósítani a szóban forgó tőke-hozzájárulást. A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia, hogy egy magánbefektető is teljesítette-e volna a szóban forgó ügyletet azonos feltételek mellett (29). A feltételezett magánbefektető körültekintő finanszírozóként cselekszik (30), aki nyereségeit maximalizálni szeretné, anélkül azonban, hogy a tőkehozamhoz képest túl nagy kockázatot vállalna (31). |
| --- | --- |

(164)

Annak megállapításához, hogy a 2004. évi tőkeinjekció biztosított-e az Air Malta számára gazdasági előnyt, és az intézkedés így állami támogatásnak tekintendő-e, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyökben, „amelyeket szokásos piaci körülmények között nem kapott volna meg (28)”. E kérdés vizsgálata során a Bizottság a piacgazdasági befektető elvét alkalmazza. Ennek értelmében nem áll fenn állami támogatás esete, ha hasonló körülmények között egy rendes piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető, amelynek mérete összehasonlítható az állami szektorból irányított szervezetek méretével, meg tudta volna valósítani a szóban forgó tőke-hozzájárulást. A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia, hogy egy magánbefektető is teljesítette-e volna a szóban forgó ügyletet azonos feltételek mellett (29). A feltételezett magánbefektető körültekintő finanszírozóként cselekszik (30), aki nyereségeit maximalizálni szeretné, anélkül azonban, hogy a tőkehozamhoz képest túl nagy kockázatot vállalna (31).

| (165) | Ezen túlmenően „[...] az állami és magánbefektetők magatartása közötti összehasonlítást azon magatartás alapján kell elvégezni, amit a szóban forgó ügylet során egy magánbefektető tanúsított volna tekintettel a rendelkezésre álló információkra és az ügylet időpontjában előre látható fejleményekre (32)”. |
| --- | --- |

(165)

Ezen túlmenően „[...] az állami és magánbefektetők magatartása közötti összehasonlítást azon magatartás alapján kell elvégezni, amit a szóban forgó ügylet során egy magánbefektető tanúsított volna tekintettel a rendelkezésre álló információkra és az ügylet időpontjában előre látható fejleményekre (32)”.

| (166) | A bizottsági elemzésének és értékelésének ki kell terjednie a szóban forgó ügylet szempontjából jelentős összes tényezőre, valamint az ügylet hátterére. Ez magában foglalja a kedvezményezett vállalkozásnak a kapcsolódó piacon fennálló pénzügyi helyzetét, ugyanakkor az utólagos fejlemények és eredmények lényegtelenek, kivéve, ha azokat a beruházás időpontjában előre látták (33). |
| --- | --- |

(166)

A bizottsági elemzésének és értékelésének ki kell terjednie a szóban forgó ügylet szempontjából jelentős összes tényezőre, valamint az ügylet hátterére. Ez magában foglalja a kedvezményezett vállalkozásnak a kapcsolódó piacon fennálló pénzügyi helyzetét, ugyanakkor az utólagos fejlemények és eredmények lényegtelenek, kivéve, ha azokat a beruházás időpontjában előre látták (33).

| (167) | A kérdéses ügylet során a kormány ingatlant (telket és épületeket) adott át az Air Maltának a társaságban való további részvényszerzés ellentételezésként. A szóban forgó ingatlan hosszú ideje az Air Malta használatában állt. Az ingatlant az Air Malta korábban egy 1979-ben határozatlan időre létrejött lízingszerződés alapján használta. A társaság az évek során saját költségén növelte az ingatlan értékét azon feltételezés alapján, hogy idővel annak átruházására kerül majd sor. |
| --- | --- |

(167)

A kérdéses ügylet során a kormány ingatlant (telket és épületeket) adott át az Air Maltának a társaságban való további részvényszerzés ellentételezésként. A szóban forgó ingatlan hosszú ideje az Air Malta használatában állt. Az ingatlant az Air Malta korábban egy 1979-ben határozatlan időre létrejött lízingszerződés alapján használta. A társaság az évek során saját költségén növelte az ingatlan értékét azon feltételezés alapján, hogy idővel annak átruházására kerül majd sor.

| (168) | A Bizottság megjegyzi, hogy az ügyletet több éves tárgyalási és előkészítési folyamat előzte meg. A telekátruházás terve már az 1990-es években elkészült. Egy 2000-ben kelt igazgatósági dokumentumban már található utalás az ügyletre. Az ügylet végrehajtása késésének oka a Máltai Nemzetközi Repülőtér privatizációja, amely csak 2002-re fejeződött be. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság megjegyzi, hogy az ügyletet több éves tárgyalási és előkészítési folyamat előzte meg. A telekátruházás terve már az 1990-es években elkészült. Egy 2000-ben kelt igazgatósági dokumentumban már található utalás az ügyletre. Az ügylet végrehajtása késésének oka a Máltai Nemzetközi Repülőtér privatizációja, amely csak 2002-re fejeződött be.

| (169) | Az ügyletet a (2003 novemberében kelt) 2004 és 2007 közötti időszakra vonatkozó vállalati stratégia és üzleti terv, valamint egy 3 éves pénzügyi előrejelzés alapján valósították meg. A piaci környezet olyan kedvező kilátásait, mint a máltai légiközlekedési piac várható bővülését, az európai légiközlekedési piacon tapasztalható ülőhelykapacitás- és haszonrés-növekedést, valamint a bíztató eredményeket figyelembe véve az üzleti terv az elkövetkező évekre számottevő növekedéssel számolt az utasszám és a hozam tekintetében, amely alapján a nyereségesség a 2007. pénzügyi évre elérhető lett volna. |
| --- | --- |

(169)

Az ügyletet a (2003 novemberében kelt) 2004 és 2007 közötti időszakra vonatkozó vállalati stratégia és üzleti terv, valamint egy 3 éves pénzügyi előrejelzés alapján valósították meg. A piaci környezet olyan kedvező kilátásait, mint a máltai légiközlekedési piac várható bővülését, az európai légiközlekedési piacon tapasztalható ülőhelykapacitás- és haszonrés-növekedést, valamint a bíztató eredményeket figyelembe véve az üzleti terv az elkövetkező évekre számottevő növekedéssel számolt az utasszám és a hozam tekintetében, amely alapján a nyereségesség a 2007. pénzügyi évre elérhető lett volna.

| (170) | A kapcsolódó előrejelzések összhangban voltak a légitársaságok ágazatában akkor uralkodó általános véleménnyel, miszerint jelentős növekedés várható a légi közlekedési ágazatban. A pozitív eredményekre vonatkozó feltételezések ezenkívül a Málta uniós csatlakozásából származó további növekedési lehetőségekkel kapcsolatos várakozásokon alapultak. A tőkeszerkezet javítása mellett az üzleti terv több ésszerű kezdeményezést is javasolt, például egy Airbus A319/A320 repülőgépekből álló szabványosított, korszerű, üzemanyag-takarékos flotta kiépítését, valamint a karbantartás racionalizálását. A Bizottság megjegyzi, hogy 2004-ben az Air Malta a diszkont légitársaságokat nem tekintette komoly versenytársnak az elsődleges piaca vonatkozásában, mivel a Máltáról induló és oda érkező járatok hosszát túl nagynak vélték ahhoz, hogy azokon a diszkont légitársaságok üzleti modellje működőképes legyen. Ugyan utólag elmondható, hogy a várakozásokat túlzott optimizmus jellemezte, a piaci kihívásokat pedig alulbecsülték, a 2004-ben elérhető információkat és a légitársaságok ágazatának általános véleményét figyelembe véve a Bizottság mégis úgy véli, hogy az üzleti tervben és a 3 éves pénzügyi előrejelzésben foglalt feltételezések az adott időpontban hitelesek voltak. |
| --- | --- |

(170)

A kapcsolódó előrejelzések összhangban voltak a légitársaságok ágazatában akkor uralkodó általános véleménnyel, miszerint jelentős növekedés várható a légi közlekedési ágazatban. A pozitív eredményekre vonatkozó feltételezések ezenkívül a Málta uniós csatlakozásából származó további növekedési lehetőségekkel kapcsolatos várakozásokon alapultak. A tőkeszerkezet javítása mellett az üzleti terv több ésszerű kezdeményezést is javasolt, például egy Airbus A319/A320 repülőgépekből álló szabványosított, korszerű, üzemanyag-takarékos flotta kiépítését, valamint a karbantartás racionalizálását. A Bizottság megjegyzi, hogy 2004-ben az Air Malta a diszkont légitársaságokat nem tekintette komoly versenytársnak az elsődleges piaca vonatkozásában, mivel a Máltáról induló és oda érkező járatok hosszát túl nagynak vélték ahhoz, hogy azokon a diszkont légitársaságok üzleti modellje működőképes legyen. Ugyan utólag elmondható, hogy a várakozásokat túlzott optimizmus jellemezte, a piaci kihívásokat pedig alulbecsülték, a 2004-ben elérhető információkat és a légitársaságok ágazatának általános véleményét figyelembe véve a Bizottság mégis úgy véli, hogy az üzleti tervben és a 3 éves pénzügyi előrejelzésben foglalt feltételezések az adott időpontban hitelesek voltak.

| (171) | Mivel a máltai kormány mint az Air Malta többségi részvényese a társaság 1974-es alapításakor csupán minimális mértékben járult hozzá annak részvénytőkéjéhez, az Air Malta 2004 előtt más nemzeti légitársaságokhoz képest igen jelentős tőkehiánnyal küzdött, és a működésével arányos tőkeszerkezetre volt szüksége. A telekátruházás útján természetben végrehajtott tőkeemelés célja az volt, hogy a társaság számára kiegyensúlyozott pénzügyi struktúrát biztosítson, és így lehetővé tegye számára, hogy növekedési stratégiát hajtson végre, valamint hatékonyabb működőtőke-kezelési intézkedések útján további sajáttőke-növelést legyen képes megvalósítani. |
| --- | --- |

(171)

Mivel a máltai kormány mint az Air Malta többségi részvényese a társaság 1974-es alapításakor csupán minimális mértékben járult hozzá annak részvénytőkéjéhez, az Air Malta 2004 előtt más nemzeti légitársaságokhoz képest igen jelentős tőkehiánnyal küzdött, és a működésével arányos tőkeszerkezetre volt szüksége. A telekátruházás útján természetben végrehajtott tőkeemelés célja az volt, hogy a társaság számára kiegyensúlyozott pénzügyi struktúrát biztosítson, és így lehetővé tegye számára, hogy növekedési stratégiát hajtson végre, valamint hatékonyabb működőtőke-kezelési intézkedések útján további sajáttőke-növelést legyen képes megvalósítani.

| (172) | Az ügylet alapjául szolgáló piaci érték meghatározása a PriceWaterhouseCoopers tanácsának figyelembevételével történt, amely kimondta, hogy „a társaság számára átadott eszközök értéke megfelel legalább a társaság által a máltai kormány részére kibocsátott részvények részvény-kibocsátási felárral növelt névértékének”. |
| --- | --- |

(172)

Az ügylet alapjául szolgáló piaci érték meghatározása a PriceWaterhouseCoopers tanácsának figyelembevételével történt, amely kimondta, hogy „a társaság számára átadott eszközök értéke megfelel legalább a társaság által a máltai kormány részére kibocsátott részvények részvény-kibocsátási felárral növelt névértékének”.

| (173) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Air Malta 2004 áprilisában nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Az Air Malta ugyan egyik leányvállalata, az Azzura Air tevékenységeiből a 2001. szeptember 11-i terrortámadások következményeként veszteségeket könyvelt el, azonban abban az időben jelentős készpénztartalékokkal rendelkezett. A 2003. július 31-i adatok alapján az Air Malta saját tőkéjének összege 45,7 millió EUR volt (11,7 millió EUR kibocsátott részvénytőke és az eredménykimutatásban szereplő pozitív mérleg). A 2004. február 29-én véget ért héthónapos időszakra vonatkozó vezetői beszámoló alapján erre az időszakra a veszteség 15,5 millió EUR-t tett ki, az pénzügyi év egészére pedig 19,2 millió EUR összegű veszteséggel számoltak. További veszteségre derült fény a 2004. júliusi kötelező pénzügyi kimutatás zárásakor, valamint a 2005 elején végzett számítások során. Ezekről a veszteségekről azonban 2004 áprilisában nem tudhattak, és nem láthatták előre azokat. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Air Malta 2004 áprilisában nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Az Air Malta ugyan egyik leányvállalata, az Azzura Air tevékenységeiből a 2001. szeptember 11-i terrortámadások következményeként veszteségeket könyvelt el, azonban abban az időben jelentős készpénztartalékokkal rendelkezett. A 2003. július 31-i adatok alapján az Air Malta saját tőkéjének összege 45,7 millió EUR volt (11,7 millió EUR kibocsátott részvénytőke és az eredménykimutatásban szereplő pozitív mérleg). A 2004. február 29-én véget ért héthónapos időszakra vonatkozó vezetői beszámoló alapján erre az időszakra a veszteség 15,5 millió EUR-t tett ki, az pénzügyi év egészére pedig 19,2 millió EUR összegű veszteséggel számoltak. További veszteségre derült fény a 2004. júliusi kötelező pénzügyi kimutatás zárásakor, valamint a 2005 elején végzett számítások során. Ezekről a veszteségekről azonban 2004 áprilisában nem tudhattak, és nem láthatták előre azokat.

| (174) | Az Air Malta ezenkívül bármiféle kormányzati támogatás nélkül képes volt külső hitelt felvenni három magánbanktól. |
| --- | --- |

(174)

Az Air Malta ezenkívül bármiféle kormányzati támogatás nélkül képes volt külső hitelt felvenni három magánbanktól.

| (175) | Végül pedig a tőkeemelésben magánszférabeli kisebbségi részvényesek is részt vettek a tulajdonrészükkel arányos mértékben (a teljes tőke 5 %-ánál kisebb arányban). |
| --- | --- |

(175)

Végül pedig a tőkeemelésben magánszférabeli kisebbségi részvényesek is részt vettek a tulajdonrészükkel arányos mértékben (a teljes tőke 5 %-ánál kisebb arányban).

| (176) | Mindezek alapján a Bizottság nem rendelkezik meggyőző bizonyítékkal azt illetően, hogy a 2004. áprilisi ügylet ne felelt volna meg a piacgazdasági befektető elvének, mivel kellően ésszerűnek tűnik azt feltételezni, hogy hasonló körülmények között egy magánbefektető a máltai kormányhoz hasonlóan járt volna el. A 2004. évi ügylet ezért nem minősül az Air Malta részére juttatott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(176)

Mindezek alapján a Bizottság nem rendelkezik meggyőző bizonyítékkal azt illetően, hogy a 2004. áprilisi ügylet ne felelt volna meg a piacgazdasági befektető elvének, mivel kellően ésszerűnek tűnik azt feltételezni, hogy hasonló körülmények között egy magánbefektető a máltai kormányhoz hasonlóan járt volna el. A 2004. évi ügylet ezért nem minősül az Air Malta részére juttatott állami támogatásnak.

| (177) | A máltai hatóságok ezen túlmenően megerősítették, hogy az Air Malta az elmúlt tíz évben nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az „először és utoljára” elvet betartották. |
| --- | --- |

(177)

A máltai hatóságok ezen túlmenően megerősítették, hogy az Air Malta az elmúlt tíz évben nem részesült megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az „először és utoljára” elvet betartották.

6.3   Következtetés

| (178) | A fentiek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a 130 millió EUR összegű előirányzott támogatás, valamint a szerkezetátalakítási terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírt feltételeknek. A Bizottság ebből kifolyólag úgy ítéli meg, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(178)

A fentiek tükrében a Bizottság úgy véli, hogy a 130 millió EUR összegű előirányzott támogatás, valamint a szerkezetátalakítási terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírt feltételeknek. A Bizottság ebből kifolyólag úgy ítéli meg, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Málta által bejelentett, az Air Malta részére 130 millió EUR összegű tőke formájában nyújtandó szerkezetátalakítási támogatás, valamint a jóváhagyott, 52 millió EUR ősszegű megmentési támogatás annak részeként végrehajtott hitel-tőke konverziója az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

Az említett állami támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

E határozat címzettje a Máltai Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság 2012. január 25-i C(2012) 170 final határozata (HL C 50., 2012.2.21., 7. o.).

1

(2)  Az Air Malta pénzügyi éve április 1-jén kezdődik. Ennek megfelelően például a 2011. pénzügyi év 2010.4.1-től2011.3.31-ig, a 2016. pénzügyi év pedig 2015.4.1-től2016.3.31-ig tart.

2

(3)  Bizalmas információk

3

(4)  ROCE = nettó nyereség / (adósság + saját tőke)

4

(5)  ROE = nettó nyereség / saját tőke

5

(6)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

6

(7)  A koordinált repülőterek azon repülőterek, amelyeken a résidőkiosztást a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK rendelet szerint kinevezett koordinátor végzi (HL L 14., 1993.1.22., 1. o.).

7

(8)

8

Fhkm= férőhely-kilométer.

(9)  17,9 %, ha a 2009 nyara és 2012 nyara közötti változást vesszük figyelembe.

9

(10)  9,8 %, ha a 2009 nyara és 2012 nyara közötti változást vesszük figyelembe.

10

(11)  1,7 %, ha a 2009 nyara és 2012 nyara közötti változást vesszük figyelembe.

11

(12)  A korábban állami tulajdonú repülőteret privatizálták. A többségi részvényes egy, az Austrian Flughafen Wien AG irányította konzorcium. A máltai állam csupán kisebbségi részvényes (20 %-os részesedéssel).

12

(13)  Az Air Malta menetrend szerinti és charterjáratokat (máltai és egyesült királysági tevékenységeket) is magában foglaló járatgazdálkodása alapján.

13

(14)  Az előre jelzett kihasználtsági arányt az ülőhelyek és az utasok előrelátható száma alapján számítják.

14

(15)  Az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének és az EGT-Szerződés 61. cikkének a légi közlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazása, HL C 350., 1994.12.10., 5. o.

15

(16)  N 504/2010 Air Malta plc., http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_N504_2010

16

(17)  Lásd a C 6/09. számú Austrian Airlines ügyben hozott bizottsági határozat (HL L 59., 2010.3.9., 1. o.) (296) preambulumbekezdését (6 éves szerkezetátalakítási időszak) és a Royal Mail Group (SA.31479) ügyben hozott C(2012) 1834 final számú bizottsági határozat (217) preambulumbekezdését (5 éves szerkezetátalakítási időszak).

17

Austrian Airlines

Royal Mail Group

(18)  Lásd az IAG 2012. március 2-án kelt észrevételeit.

18

(19)  A szerkezetátalakítási terv 2011 decemberére 169,939 millió EUR összegű bevétellel számolt, míg a tényadatok alapján a bevétel 174,896 millió EUR (azaz 2,9 %-kal magasabb) volt.

19

(20)  [...].

20

(21)  [...].

21

(22)  Lásd a 95/93/EGK rendelet 2. cikkének g) pontját, valamint a 3. szintű repülőterek fogalmának a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség globális résidő-kiosztási iránymutatásának (www.iata.org/wsg) 5. pontjában foglalt meghatározását.

22

(23)  A máltai gazdaságot nagyfokú nyitottság jellemzi – az import és az export 2009-ben a GDP körülbelül 77, illetve 73 %-át tette ki. Az exportkereskedelem 58 %-át légi közlekedés útján bonyolították le. Az import tekintetében elmondható, hogy bár az importkereskedelem legnagyobb része tengeri közlekedés útján történt, a légi közlekedés ugyancsak jelentős, 30 %-os részesedéssel rendelkezik.

23

(24)  Málta nagyban függ az idegenforgalomtól, az idegenforgalom pedig a légi közlekedéstől. Az idegenforgalmi ágazat hosszú ideje a máltai gazdaság egyik alappillére, és mind munkahelyteremtés, mind devizabevételek szempontjából az első számú szolgáltatási területnek számít. Az idegenforgalom Málta GDP-jének körülbelül 25 %-át teszi ki. 2009-ben 1,2 millió turista látogatott Máltára, és együttesen 638 millió EUR-t költöttek. A 2010. évi európai statisztikák szerint a nemzetközi idegenforgalomból származó bevételek GDP-hez viszonyított aránya Máltán volt a legmagasabb (11,4 %). Málta a szálloda- és vendéglátóipartól is jelentős mértékben függ. Az Európai Unió munkaerő-piaci felmérése szerint az idegenforgalomhoz közvetlenül kapcsolódó szálloda- és vendéglátóiparban dolgozók száma eléri a foglalkoztatott lakosság 8,6 %-át – ez az arány a legmagasabb az EU-27-ek között, amelyek körében az átlag 4,3 %. Az idegenforgalom Málta számára jelentett fontossága abban is megnyilvánul, hogy az idegenforgalom intenzitása (az egy lakosra jutó vendégéjszakák aránya) 19,4 % volt, míg az EU-27-ek átlaga 4,6 %. A turisták körülbelül 98 %-a légi, nem pedig a tengeri közlekedést választotta.

24

(25)  A 2007. március 7-i C(2007) 300 bizottsági határozat (HL L 49., 2008.2.22., 25. o.) (132) preambulumbekezdése.

25

(26)  A Bizottság megállapítja, hogy szerkezetátalakítással kapcsolatos korábbi határozataiban a kapacitáscsökkentés mint kompenzációs intézkedés megfelelőségének vizsgálata során nem tett különbséget nyereséges és veszteséges tevékenységek között.

26

(27)  A Bizottság 2006. december 20-i 2007/509/EK határozata a Lengyelország által a Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (a volt DAEWOO – FSO Motor S.A.) számára tervezett C 3/05 (korábbi N 592/04 (korábbi PL 51/04)) sz. állami támogatásról (HL L 187., 2007.7.19., 30. o.); a Bizottság 2009. március 10-i 2010/174/EK határozata a Lengyelország által a Huta Stalowa Wola S.A. javára nyújtott C 43/07 (korábbi N 64/07) és C 44/05 (korábbi NN 79/05 és N 439/04) számú állami támogatásokról (HL L 81., 2010.3.26., 1. o.).

27

(28)  A T-228/99. és T-233/99. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet 251. pontja.

28

(29)  A T-228/99. és T-233/99. sz., Westdeutsche Landesbank GZ kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-435. o. és az azt követő oldalak) 245. pontja.

29

Westdeutsche Landesbank GZ kontra Bizottság

(30)  A C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-4397. o.) 71. pontja.

30

Franciaország kontra Bizottság

(31)  A T-228/99. és T-233/99. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet 255. pontja.

31

(32)  A T-228/99. és T-233/99. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet 246. pontja. Lásd még a T-16/96. sz., Cityflyer Express kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., II-757. o.) 76. pontját.

32

Cityflyer Express kontra Bizottság

(33)  A C-124/10P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben 2012. június 5-én hozott ítélet 85. pontja.

33

Bizottság kontra EDF

---