# Úřední věstník C 324/1. ř

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 324 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 631. října 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 324

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 631. října 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020 |
| 2020/C 324/01 | Usnesení Evropského výboru regionů – Revidovaný víceletý finanční rámec a investiční plán pro udržitelnou Evropu | 1 |
| 2020/C 324/02 | Usnesení Evropského výboru regionů – Priority Evropského výboru regionů na období 2020–2025 – Přiblížení Evropy občanům s pomocí jejích obcí, měst a regionů | 8 |
| 2020/C 324/03 | Usnesení Evropského výboru regionů – Návrhy Evropského výboru regionů týkající se pracovního programu Evropské komise na rok 2021 | 16 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020 |
| 2020/C 324/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění dohod o volném obchodu z regionální a místní perspektivy | 21 |
| 2020/C 324/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů Kontrola účelnosti rámcové směrnice o vodě, směrnice o podzemních vodách, směrnice o normách environmentální kvality a směrnice o povodních | 28 |
| 2020/C 324/06 | Předběžné stanovisko Evropského výboru regionů Budoucnost politiky EU v oblasti čistého ovzduší v rámci cíle nulového znečištění | 35 |
| 2020/C 324/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán pro čistý vodík příspěvek místních a regionálních orgánů ke klimaticky neutrální Evropě | 41 |
| 2020/C 324/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů | 48 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

2020/C 324/01

Usnesení Evropského výboru regionů – Revidovaný víceletý finanční rámec a investiční plán pro udržitelnou Evropu

1

2020/C 324/02

Usnesení Evropského výboru regionů – Priority Evropského výboru regionů na období 2020–2025 – Přiblížení Evropy občanům s pomocí jejích obcí, měst a regionů

8

2020/C 324/03

Usnesení Evropského výboru regionů – Návrhy Evropského výboru regionů týkající se pracovního programu Evropské komise na rok 2021

16

STANOVISKA

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

2020/C 324/04

Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění dohod o volném obchodu z regionální a místní perspektivy

21

2020/C 324/05

Stanovisko Evropského výboru regionů Kontrola účelnosti rámcové směrnice o vodě, směrnice o podzemních vodách, směrnice o normách environmentální kvality a směrnice o povodních

28

2020/C 324/06

Předběžné stanovisko Evropského výboru regionů Budoucnost politiky EU v oblasti čistého ovzduší v rámci cíle nulového znečištění

35

2020/C 324/07

Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán pro čistý vodík příspěvek místních a regionálních orgánů ke klimaticky neutrální Evropě

41

2020/C 324/08

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů

48

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020 |
| 2020/C 324/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se služeb: aktuální pohled evropských místních a regionálních orgánů | 53 |
| 2020/C 324/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský právní rámec pro klima: stanovení rámce pro dosažení klimatické neutrality | 58 |
| 2020/C 324/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů Fond pro spravedlivou transformaci | 74 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

2020/C 324/09

Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se služeb: aktuální pohled evropských místních a regionálních orgánů

53

2020/C 324/10

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský právní rámec pro klima: stanovení rámce pro dosažení klimatické neutrality

58

2020/C 324/11

Stanovisko Evropského výboru regionů Fond pro spravedlivou transformaci

74

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů – Revidovaný víceletý finanční rámec a investiční plán pro udržitelnou Evropu

(2020/C 324/01)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Revidovaný víceletý finanční rámec a nástroj Evropské unie na podporu oživení

| 1. | vítá návrh příštího víceletého finančního rámce (VFR) ve výši 1 100 miliard EUR a evropského nástroje na podporu oživení („Next Generation EU“) ve výši 750 miliard EUR, který předložila Komise a který může připravit cestu pro silnější, udržitelnější, soudržnější a odolnější Unii. Návrh představuje první reakci za účelem řešení bezprostředního dopadu krize související s onemocněním COVID-19 a dlouhodobých cílů Unie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává snahu, kterou Komise vyvíjí k řešení obav členských států, jež byly krizí zasaženy nejhůře, a těch, jejichž regiony stále zaostávají, přičemž se současně snaží udržet rovnováhu mezi potřebou grantů a pákovým efektem finančních nástrojů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je však znepokojen tím, že revidovaný návrh VFR ve výši 1 100 miliard EUR je o 34,6 miliardy EUR nižší než návrh Komise z roku 2018 a ještě výrazněji nižší, než navrhovaly VR a Evropský parlament, což snižuje schopnost EU řešit své dlouhodobé cíle. Je třeba, aby se VR a Evropský parlament právě zde přiměřeným způsobem více zapojily; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že navýšení rezerv pro rozpočet EU pomocí dočasného navýšení stropu vlastních zdrojů o 0,6 % HND EU poskytuje EU adekvátnější rozpočet na podporu oživení EU a splnění cílů stanovených ve strategické agendě EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bere na vědomí, že Komise oznámila návrhy na potenciální nové vlastní zdroje, které jsou spojeny s cíli plánu na podporu oživení. Zdůrazňuje nicméně, že dva roky od svého prvního návrhu víceletého finančního rámce na období po roce 2020 Komise dosud nepředložila legislativní návrhy na skutečné vlastní zdroje. Opakuje v tomto ohledu svou výzvu směřovanou Komisi, aby urychleně předložila konkrétní legislativní návrhy v této věci, např. ohledně zdanění plastů a obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje, že se VFR a plán na podporu oživení musejí soustředit na soudržnost jako základní hodnotu EU a zabývat se většími výzvami, jako jsou podpora oživení po krizi související s onemocněním COVID-19, Zelená dohoda pro Evropu, cíle udržitelného rozvoje, evropský pilíř sociálních práv, stimulace konkurenceschopnosti a překonávání rozdílů a také digitální transformace, aby bylo zaručeno, že žádný jednotlivec ani žádná lokalita nebudou opomenuti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány představují jednu třetinu veřejných výdajů a dvě třetiny veřejných investic a provádějí 70 % všech právních předpisů EU, 70 % opatření ke zmírnění změny klimatu a 90 % politik pro přizpůsobení se změně klimatu. Proto je třeba přijmout zásadní rozhodnutí ohledně nutnosti zapojit (pokud jde o rozpracování, konzultace, provádění a správu fondů) všechny místní a regionální orgány a učinit závazným pravidlo, aby členské státy měly povinnost umožnit všem místním orgánům těžit z fondů určených pro investice, jako jsou například integrované územní investice, a využívat je; |
| --- | --- |

7.

Soudržnost ústředním bodem oživení

| 8. | zdůrazňuje skutečnost, že nesouměrný dopad pandemie COVID-19 na hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU a její regiony vyžaduje přiměřenou politickou reakci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá návrh Evropské komise na zajištění úlohy politiky soudružnosti jako silné dlouhodobé investiční politiky EU a dodatečných investic prostřednictvím nové doplňovací podpůrné iniciativy nazvané REACT-EU a vítá přístup, který zajistí, aby podpora odpovídala dopadu krize. V tomto smyslu je pro místní a regionální orgány, které přecházejí k fázi oživení a poskytují podporu lidem a místům, jež ji nejvíce potřebují, zásadní kontinuita. Společně tyto návrhy zajistí okamžitou a účinnou reakci na pandemii způsobenou onemocněním COVID-19 a její sociální a ekonomické důsledky. Zdůrazňuje nicméně, že flexibilita tohoto nového programu by neměla být centrálně řízena a že by měla být zaváděna podle zásady sdíleného řízení při dodržení výsad místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | požaduje lepší objasnění interakce mezi nejrůznějšími novými mechanismy, jako jsou REACT-EU, Fond pro spravedlivou transformaci a facilita na podporu oživení a odolnosti, aby se předešlo nadměrné složitosti a tomu, že členské státy budou přidávat přísnější vnitrostátní omezení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že rozšíření stávajících operačních programů by mělo umožnit rychlé provedení klíčových investic. Vyzývá k urychlenému schválení návrhů, jejichž účelem je zvýšení flexibility a rozšíření oblastí, které mají být podpořeny, mimo jiné zdravotních služeb, cestovního ruchu, zemědělství, vzdělávání, kulturních odvětví a malých a středních podniků, což by městům a regionům pomohlo investovat peníze tam, kde jsou nejvíce zapotřebí, v souladu se zásadami politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je znepokojen dočasnou povahou některých posílení, zejména co se týče politiky soudržnosti a rozvoje venkova, neboť to neodpovídá potřebám dlouhodobého rozvoje a počátečním škrtům provedeným Komisí v návrzích z roku 2018. Vítá proto návrh Komise na přezkum vnitrostátních přídělů pro politiku soudržnosti v roce 2024, aby mohlo být do rozpočtu politiky soudržnosti případně přidáno dalších 10 miliard EUR, aniž by kterýkoliv členský stát přišel o část svého přídělu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadřuje politování nad tím, že Komise nezměnila své rozhodnutí oddělit EZFRV od nařízení o společných ustanoveních, čímž vzniká nebezpečí, že bude narušen (tolik potřebný) integrovaný rozvoj městských a venkovských oblastí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadřuje politování nad tím, že podíl finančních zdrojů je zaměřen na opatření na úrovni členských států místo opatření na místní a regionální úrovni, ačkoli mnoho kompetencí v oblasti zdravotní péče, sociálních opatření a odolnosti má místní a/nebo regionální úroveň, a proto zdůrazňuje potřebu dodržovat zásady partnerství, decentralizace a víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná význam evropské územní spolupráce spočívající v pomoci lidem, komunitám a podnikům spolupracovat přes hranice, napravit škodlivé důsledky krize a urychlit hospodářské oživení. Spolupráce bude nezbytná pro oživení a v tomto smyslu bude zásadní nový nástroj pro meziregionální investice do inovací, který podpoří rozvoj evropských průmyslových a inovačních hodnotových řetězců v souladu se strategiemi pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá, že v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise bylo provedeno náležité posouzení územních dopadů, pokud jde o asymetrické dopady na regionální úrovni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá, že zůstala zachována silná vazba na strategické politické cíle EU (Zelená dohoda, digitalizace) a že je Komise je předkládá jako nástroje na podporu oživení v Evropě. Lituje nicméně, že jádrem strategie oživení EU není evropský pilíř sociálních práv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | považuje za důležité, aby oživení – v souladu se silnou politikou soudržnosti – bylo uskutečňováno způsobem, který bude odpovídat zásadám aktivní subsidiarity; |
| --- | --- |

18.

Plán na podporu oživení a evropský semestr

| 19. | vítá ambiciózní návrh facility na podporu oživení a odolnosti, který předložila Komise a který umožní finanční podporu nutných investic a reforem ve velkém měřítku. Připomíná, že místní a regionální orgány jsou odpovědné za více než polovinu veřejných investic, a proto musejí mít možnost získat z této iniciativy odpovídající podporu. Zdůrazňuje v tomto ohledu riziko, že při provádění facility na podporu oživení a odolnosti prostřednictvím vnitrostátních programů může dojít k tomu, že budou chybět náležité informace pro občany EU a komunikace s nimi, pokud jde o intervenci EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žádá Evropskou komisi, aby zajistila soudržnost plánů na podporu oživení a předcházela zdvojování investic a nadměrné byrokracii nebo administrativní zátěži, tak aby tyto plány byly účinné a dosáhly co nejdříve společného cíle, jímž je překonání klimatické, hospodářské a sociální krize; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že silná vazba facility na podporu oživení a odolnosti na evropský semestr zesiluje naléhavou potřebu důkladné reformy evropského semestru a správy ekonomických záležitostí EU směrem k transparentnímu a demokratickému procesu podporujícímu začlenění. Pokud by nedošlo k reformě evropského semestru, hrozilo by, že facilita na podporu oživení a odolnosti povede k další centralizaci, k přístupu shora dolů v plánech oživení a k návratu k politikám, které nezohledňují hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi členskými státy a v jejich rámci a brání veřejným investicím, které jsou tak naléhavě nutné pro udržitelné oživení EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se tedy, že by evropský semestr měl zahrnovat zásadu partnerství, zásadu víceúrovňové správy a územní rozměr, pokud se má stát legitimním a účinným prováděcím mechanismem. Provedení návrhu VR na kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do semestru na vnitrostátní úrovni a Evropského výboru regionů na evropské úrovni je tudíž naléhavější než kdykoliv předtím; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje cíl Komise posílit oživení EU a její odolnost a strategickou autonomii prostřednictvím modernizace programu InvestEU a vytvoření facility pro strategické investice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá návrh nového nástroje na podporu solventnosti, který znovu nastartuje hospodářství EU prostřednictvím pobídek pro soukromé investice a připraví společnosti napříč ekonomikou na uhlíkově neutrální a digitální budoucnost. Je třeba ho zavést rychle a rovněž by byly vhodné pokyny, které by jasně sladily investice s prioritami EU, aby byl naplněn cíl pomoci jinak funkčním podnikům překonat současnou krizi. Zdůrazňuje, že tato podpora musí být udělována na základě transparentních kritérií, která zohlední nejen konkrétní dopady na dané odvětví a region, ale také další obdrženou veřejnou finanční podporu; |
| --- | --- |

24.

Odolnější a zelenější Unie

| 25. | vítá podstatné navýšení finančního krytí Fondu pro spravedlivou transformaci (FST) pro regiony, které čelí velkým výzvám v oblasti transformace energetiky, čímž se celková částka FST dostala na úroveň 40 miliard EUR. Požaduje však, aby byly zohledněny regiony, které v očekávání účinných regulačních opatření na ochranu klimatu investovaly velmi časně a ve velké míře do energie z obnovitelných zdrojů a do technologií v této oblasti a budou v těchto investicích pokračovat. Upozorňuje na zvláštní situaci regionů závislých na fosilních palivech a s izolovanými energetickými systémy, jako je tomu v případě ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Je nicméně hluboce znepokojen skutečností, že finanční zdroje potřebné k dekarbonizaci hospodářství EU podstatně přesahují návrh Evropské komise; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá samostatný program „EU pro zdraví“ v hodnotě 7,7 miliardy EUR v dodatečných zdrojích, čímž se celková částka třetího pilíře plánu na podporu oživení Evropy vyšplhá v souladu s nedávnými politickými požadavky VR na 9,4 miliardy EUR. Trvá na tom, že se tento nástroj musí stát trvalým závazkem k podpoře zdraví v rámci rozpočtu EU, nikoli jen dočasným nástrojem ve VFR na období 2021–2027; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá k dalšímu posílení regionálních a místních aspektů v opatřeních týkajících se zdraví, zejména pak přeshraniční zdravotní péče a zdravotní péče v nejvzdálenějších regionech, a konstatuje, že v důsledku toho, že jsou zdravotnické systémy v některých případech decentralizované, musejí členské státy a Evropská komise do reakce na ohrožení zdraví více zapojit regionální vlády a řídit se jejich radami ohledně přidělování finančních prostředků; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vítá navýšení rozpočtu rescEU o 2 miliardy EUR za účelem vytvoření trvalé kapacity pro zvládání všech typů krizí, zejména prostřednictvím zřízení infrastruktury pro reakci na mimořádné situace přepravní kapacity a podpůrných týmů pro mimořádné situace. Trvá na tom, že dočasný výjimečný nástroj nebude dostatečný a že je nutný dlouhodobý závazek spolu s posíleným rozpočtem. Vítá závazek Komise se v duchu připravenosti poučit ze současné pandemie a posílit programy, jako jsou mj. rescEU a Horizont Evropa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | souhlasí, že je zapotřebí dále rozvíjet kapacity EU pro účely reakce na mimořádné situace a katastrofy, a podporuje návrh Komise na posílení nástrojů pro mimořádné situace, jako je Fond solidarity EU a rezerva na solidaritu a pomoc při mimořádných událostech, a jejich větší flexibilitu. Zdůrazňuje však, že navrhované nástroje a opatření rovněž musejí zohledňovat potřeby a okolnosti na místní a regionální úrovni, zejména v obzvláště zranitelných oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná přidanou hodnotu venkovských oblastí pro úspěch evropského projektu, a to zejména při zvládání extrémních situací. Regiony a místní orgány vyvíjejí inovativní řešení a uspokojují základní potřeby EU v oblasti bezpečnosti potravin, a to i pro zbytek obyvatel Evropy. Současná mimořádná situace si žádá změny v sociálním, ekonomickém a územním paradigmatu za účelem překonání rozdílů a k lepšímu propojení a podpoře spolupráce mezi městskými a venkovskými oblastmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyjadřuje politování nad návrhem Komise snížit rozpočet EZFRV v porovnání s předcházejícím programovým obdobím, což je v rozporu s cílem EU dosáhnout územní soudržnosti. Vítá 15 milionů EUR na dodatečnou podporu plánovanou pro rozvoj venkova. Zdůrazňuje nicméně, že toto malé navýšení nekompenzuje 28 % snížení rozpočtu, které Komise navrhla pro EZFRV v roce 2018. Vyjadřuje rovněž politování nad tím, že Evropská komise v revidovaném návrhu VFR snížila v porovnání s VFR na období 2014–2020 financování společné zemědělské politiky o 9 %; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá k tomu, aby byl navýšen rozpočet POSEI, v němž se zavádí specifická opatření v zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie, a upustilo se od snížení, které navrhla Komise na období 2021–2027; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že financování Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova musí odrážet potřeby a cíle nedávno zveřejněné strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti a podpořit zemědělce a venkovské oblasti při provádění strukturálních změn nutných k přechodu na udržitelnější potravinové systémy. Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti nicméně potřebuje konkrétní nástroje a masivní financování a musí být vytvořena spolu s regiony a městy, které ji rovněž budou muset provádět; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že je důrazně proti řešením navrhovaným Evropskou komisí, která dále zhorší postavení místních a regionálních orgánů oproti dosavadnímu stavu, pokud jde o lhůtu pro využití ročních přídělů prostředků z programů EU a o úrovně předběžného financování, a zejména spolufinancování projektů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá navýšení nástroje pro sousedství a rozvojovou spolupráci (NDICI) o 10,5 miliardy EUR v porovnání s posledním návrhem VFR, díky čemuž bude tomuto nástroji přiděleno 86 miliard EUR, z čehož 1 miliarda EUR bude zpřístupněna již v roce 2020; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podporuje záměr stimulovat růst po pandemii prostřednictvím investic do kritické dopravní infrastruktury a přeshraničních spojení s cílem podpořit ekologický přechod k mobilitě s nulovými emisemi, a to zejména díky vybudování jednoho milionu nabíjecích stanic pro elektromobily. Konstatuje, že dostupnost čistých paliv je důležitá pro územní a sociální soudržnost a nižší poptávka ve venkovských a ostrovních oblastech by měla být kompenzována speciálním plánem, který bude podobný programu WiFi4EU pro venkovské oblasti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyjadřuje politování nad tím, že nebyl navýšen obecný základ nového programu Práva a hodnoty, který má sloužit k financování ochrany základních práv a hodnot EU a podpoře aktivního evropského občanství, tak aby odpovídal rozsáhlým výzvám v této oblasti, jimž čelí některé členské státy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že Zelená dohoda byla vytvořena jako strategie transformace, která má chránit životní prostředí, a tak i naše živobytí. Zdůrazňuje, že obnovitelné zdroje energie, čisté technologie, oběhové hospodářství a digitální transformace představují skvělou ekonomickou a průmyslovou příležitost k zajištění růstu a pracovních míst a vytvoření nového modelu prosperity; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že plně podporuje provádění Zelené dohody a rozvoj klimatického paktu prostřednictvím koordinovaných a průřezových opatření a iniciativ, které zajistí náležité zohlednění víceúrovňové správy a územní rozmanitosti a zásady, že žádný jednotlivec ani region nebude opomenut. Domnívá se, že regiony a města se nacházejí v dobré pozici k tomu, aby tento proces urychlily prostřednictvím řady aktivit, včetně zadávání veřejných zakázek, renovací budov, čisté dopravy, lepšího nakládání s odpady, digitální modernizace a transformace v oblasti udržitelného cestovního ruchu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v této souvislosti požaduje dodatečné nástroje, které umožní přímý přístup místních a regionálních orgánů k fondům EU pro účely financování jejich udržitelných kroků podle nového víceletého finančního rámce, jako je například stávající projekt European City Facility v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá k flexibilnějšímu využívání zdrojů nového VFR za účelem posouzení a přizpůsobení skutečných nákladů souvisejících s přechodem k udržitelnému rozvoji a zeleným oživením a podporuje inovační iniciativy ve spolupráci veřejného a soukromého sektoru, které budou řízeny městy a regiony; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k tomu, aby se financování z prostředků EU vždy posuzovalo z hlediska dopadů na klima a udržitelnost. U dotací, finanční podpory a podpůrných programů s přímým či nepřímým nepříznivým vlivem na životní prostředí je třeba prověřit, zda jsou v souladu s cíli v oblasti klimatu a udržitelnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je znepokojen investiční mezerou u ekologické transformace, která byla nedávno odhadnuta na 470 miliard EUR ročně, a zdůrazňuje, že je naléhavě nutné připravit podrobný plán toho, jak tuto velkou mezeru financovat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vítá navrhovanou „renovační vlnu“ a žádá o odpovídající financování a zapojení celého hodnotového řetězce za účelem podpory oživení. Vzhledem k extrémním rozdílům mezi územími by měly regiony a města dostat autonomii při plánování a zejména pak během fáze provádění svých plánů, a také přímý přístup k evropským strukturálním a investičním fondům. Součástí evropského rámce by rovněž mělo být vzdělávání a sdílení znalostí za účelem podpory využívání synergií a zvýšení efektivity ve vynakládání prostředků; |
| --- | --- |

44.

Unie zaměřená na budoucnost

| 45. | vítá navýšení programu Horizont Evropa o 7,8 miliardy EUR, programu Digitální Evropa o 1,5 miliardy EUR a Nástroje pro propojení Evropy Doprava o 1,5 miliardy EUR. Peníze navíc určené na výzkum, zejména v oblasti zdraví, zelené ekonomiky a Evropské rady pro inovace, mají jasně místní dopad. Zdůrazňuje, že mnoho regionálních orgánů je odpovědných za vysoké školy a výzkumné ústavy, a mohou tak mít z těchto programů nepřímý prospěch. Upozorňuje, že soutěžní přidělování finančních prostředků na výzkum je nezbytné pro zachování konkurenceschopnosti výzkumu a inovací v celosvětovém měřítku a pro posílení evropských výzkumných uskupení; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je však znepokojen přetrvávajícími škrty v Nástroji pro propojení Evropy Energetika a Digitální technologie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vítá návrhy Evropské komise týkající se Evropského sociálního fondu plus za účelem zesílení podpory opatření, která se zabývají řešením nezaměstnanosti mládeže a dětské chudoby, jakož i dodatečné zaměření na podporu zaměstnanců v rámci zelené a digitální transformace a zdvojnásobení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG); |
| --- | --- |

47.

| 48. | vítá návrh Komise alespoň v malém rozsahu posílit investice do mladých lidí a kulturních a tvůrčích odvětví přidáním více než 3,4 miliardy EUR na program Erasmus a 150 milionů EUR na program Kreativní Evropa. Obává se nicméně, že toto navýšení stále nedosahuje výše návrhů Komise z května 2018, a trvá na svém požadavku ztrojnásobit počet účastníků programu Erasmus (1) a přidělit programu Kreativní Evropa (2) 2 miliardy EUR; |
| --- | --- |

48.

| 49. | oceňuje zvláštní pozornost věnovanou kultuře, kulturnímu dědictví, audiovizuálnímu a kreativnímu odvětví, které byly spolu s cestovním ruchem výrazně zasaženy krizí, a souhlasí s tím, že by mohly těžit z iniciativy REACT-EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá k odpovídajícímu začlenění regionů se slabou diverzifikací hospodářství a se zaměřením na odvětví, na něž nejvíce dopadla krize spojená s COVID-19, do rámce plánu hospodářského oživení EU v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje význam revize politik Evropské unie v oblasti vzdělávání a nutnosti aktualizovat akční plán digitálního vzdělávání, který je zapotřebí pro období po skončení pandemie COVID-19, což regionům a méně rozvinutým regionům pomůže náležitě se připravit a vybavit na digitální vzdělávání, jež podpoří oblasti postižené z tohoto hlediska digitální propastí; |
| --- | --- |

51.

Investiční plán pro udržitelnou Evropu (3)

| 52. | domnívá se, že nelze dopustit, aby krize způsobená onemocněním COVID-19 narušila evropské snahy dosáhnout cílů udržitelného rozvoje a stát se do roku 2050 klimaticky neutrální, neboť tyto snahy budou reálné pouze tehdy, pokud půjdou ruku v ruce s odpovídajícími finančními prostředky a odpovídajícím fiskálním a regulačním rámcem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vítá cíl Evropské komise zmobilizovat během nadcházejícího desetiletí 1 bilion EUR ze soukromých a veřejných udržitelných investic, ale obává se, že: a) by tato částka představovala pouze relativně malý podíl celkových potřebných investic, které Evropská komise sama odhaduje do roku 2030 na 260 miliard ročně; b) se tento odhad omezuje na investice související s klimatem a energetikou, takže pro dosažení širších cílů v oblasti udržitelnosti, včetně sociálních investic a investic do lidského kapitálu, by bylo zapotřebí ještě vyšších částek; c) medializovaná částka 1 bilion EUR se do značné míry neopírá o „dodatečné“ nové zdroje nebo iniciativy, ale spíše o probíhající nebo již naplánované politiky a nástroje EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyjadřuje politování nad tím, že medializovaná částka plánu působí přehnaně, zatímco plán samotný se zdá být nedostatečně financovaný a omezený co do rozsahu, přičemž opomíjí hlavní socioekonomické aspekty; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány jsou klíčovými činiteli pro zajištění investic nutných k přechodu na udržitelnost, a to od energetiky po dopravu či bydlení. Domnívá se tudíž, že cílů stanovených v plánu nemůže být dosaženo bez skutečného zapojení místních a regionálních orgánů, a lituje, že Komise tuto skutečnost – jak se zdá – neuznává; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnívá se, že investice do přechodu k udržitelnému ekonomickému modelu vyžadují finanční a fiskální systém, který bude investory podněcovat k provádění udržitelných investic. Vítá v tomto ohledu pokračující práci Komise na udržitelném financování, nicméně připomíná nutnost urychleně rozšířit regulatorní rámec, tak aby zahrnoval také sociální udržitelnost (4); |
| --- | --- |

56.

| 57. | jednoznačně se domnívá, že prostřednictvím vhodných cenových signálů může zdanění vést k udržitelnému chování producentů, uživatelů a spotřebitelů, a proto vyzývá Radu k co nejrychlejšímu přijetí navrhovaného právního předpisu týkajícího se daně z přidané hodnoty (DPH), aby mohly členské státy sazby DPH cíleněji využívat při zohledňování vyšších cílů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyjadřuje obezřetnost ve vztahu k plánům Komise na zavedení nových právních předpisů týkajících se zelených veřejných zakázek. Ačkoliv to může být v tomto ohledu užitečný nástroj, mnoho veřejných orgánů stále ještě pracuje na přizpůsobení se stávajícímu rámci v návaznosti na reformu z roku 2014, takže další legislativní požadavky by měly být jednoduché, ale účinné (5). Vítá příslib Komise, že budoucí revidované pokyny pro státní podporu poskytnou veřejným orgánům více flexibility, aby se podpořil přechod na udržitelný ekonomický model; |
| --- | --- |

58.

| 59. | jednoznačně se domnívá, že s ohledem na ponaučení z pozastavení fiskálních pravidel EU v reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 by se do nich měly lépe začlenit dlouhodobé cíle EU v oblasti udržitelnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje, že je potřeba vyvinout zvláštní úsilí o informování občanů a jednoho milionu místních a regionálních volených politiků v EU o nových příležitostech, které nabízí VFR, snadno přístupným způsobem, a to společným úsilím všech orgánů EU. |
| --- | --- |

60.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů Erasmus – program pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 49).

1

(2)  Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Kreativní Evropa a Nová evropská agenda pro kulturu (Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 37).

2

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Investiční plán pro udržitelnou Evropu – Investiční plán Zelené dohody pro Evropu (COM(2020) 21 final).

3

Investiční plán pro udržitelnou Evropu – Investiční plán Zelené dohody pro Evropu

(4)  Stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán: Financování udržitelného růstu. (Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 24).

4

(5)  Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Zpráva o provádění v oblasti zadávání veřejných zakázek (Úř. věst. C 39, 5.2.2020, s. 43).

5

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/8

---

Usnesení Evropského výboru regionů – Priority Evropského výboru regionů na období 2020–2025 – Přiblížení Evropy občanům s pomocí jejích obcí, měst a regionů

(2020/C 324/02)

Evropský výbor regionů (VR) je politickým shromážděním, které je zakotveno ve Smlouvách EU a zajišťuje institucionální zastoupení všech územních celků, regionů, měst a obcí.

Evropská unie, která zohledňuje místní a regionální potřeby a problémy, má větší demokratickou legitimitu, vytváří větší pocit spoluodpovědnosti, dosahuje větší přidané hodnoty z hlediska svých politik i jejich účinnosti v praxi a tím přináší prospěch občanům. Evropský výbor regionů za tímto účelem úzce spolupracuje s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Radou Evropské unie, jakož i s různými úrovněmi veřejné správy v členských státech. Vzhledem k současnému stavu EU je nezbytné tuto spolupráci soustavně posilovat a v ještě větší míře než doposud přihlížet při koncipování politik a právních předpisů EU k názorům regionů, měst a obcí.

Od krize k následnému oživení – snaha vytvořit odolnou, udržitelnou a soudržnou Evropskou unii

Evropskou unii v posledních letech postihly nebývalé problémy – patří k nim vážná finanční krize a řada hlubokých hospodářských recesí, sociální a územní problémy, ekologická a digitální transformace, nestabilní situace v sousedních zemích a v celosvětovém systému a migrace. Pandemie COVID-19 podrobuje další zkoušce solidaritu v rámci EU a v jasném světle ukázala, nakolik jsme schopni poradit si s mimořádnými situacemi, které výrazně zatěžují naše zdravotní, sociální a veřejné služby. Tato nová krize dokládá, že je nejenom nezbytné zajistit koordinovanou reakci, jež se bude opírat o podstatně navýšený rozpočet EU, ale také v ještě větší míře podpořit jeden milion evropských místních a regionálních orgánů, které se v přední linii snaží ochránit občany a místní ekonomiky a překonat tyto mimořádné situace (1).

Je nutné posílit sociální, ekonomickou a environmentální odolnost EU ve všech jejích regionech a městech.
  EU musí zajistit, aby její politiky a programy odpovídaly potřebám místních komunit, v čemž jí pomohou náležitě financované evropské investice. Města a regiony jsou hybnou silou evropské ekonomiky. Místní a regionální orgány hrají zásadní úlohu při tvorbě a provádění politik EU, a proto musí EU města a regiony lépe a rozsáhleji zapojit do evropského procesu rozhodování prostřednictvím praktického a náležitě uspořádaného procesu víceúrovňové správy. Evropa musí ve spolupráci s členskými státy a místními a regionálními orgány urychlit digitalizaci a zvýšit inovační kapacitu v celé EU. V zájmu rychlejšího a spravedlivějšího oživení je nezbytné posílit evropskou solidaritu, odpovědnost a partnerství, k čemuž přispěje úsilí EU o zelený, udržitelný a územně vyvážený růst na podporu všech regionů a měst.

Evropský výbor regionů (VR) se tudíž během stávajícího pětiletého funkčního období (2020–2025) zaměří na tyto priority a stěžejní opatření:

Přiblížení Evropy jejím občanům – posílení demokracie v EU a společné úsilí o utváření budoucnosti Unie

Úkolem VR je přiblížit Evropu jejím občanům a posílit na všech úrovních evropskou demokracii, aby bylo možné účinněji reagovat na potřeby lidí a znovu si získat jejich důvěru v Evropskou unii a její orgány. VR se bude snažit zajistit, aby EU pomohla všem regionům, městům a obcím vypořádat se s krátkodobými a dlouhodobými důsledky pandemie COVID-19. VR bude i nadále usilovat o zkvalitnění právních předpisů EU a lepší předvídání jejich územního dopadu a bude prosazovat zásadu aktivní subsidiarity. Při plnění tohoto úkolu bude VR využívat legislativní, strategickou a politickou činnost svých členů a zainteresovaných stran. Kromě toho vytvoří komunikační kampaň, jež bude zaměřena na zásadní úlohu místních a regionálních orgánů v evropské demokracii a bude zahrnovat přípravu konference o budoucnosti Evropy a přispění k této konferenci. Jako podklad k uskutečnění tohoto cíle poslouží každoroční místní a regionální barometr, který bude vycházet ze spolehlivých statistických údajů a z inkluzivního přístupu spočívajícího v zapojení všech členů a příslušných zainteresovaných stran a jehož součástí bude politická diskuse na vysoké úrovni v rámci plenárního zasedání.

V rámci této priority bude VR klást důraz na tato stěžejní opatření:

| 1. | zvyšovat povědomí a podporovat opatření na místní a regionální úrovni v souvislosti se základními hodnotami EU, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv a jež je nutné chránit a respektovat i v mimořádných situacích. VR má v úmyslu identifikovat odpovídající opatření na místní a regionální úrovni, která by mohla pomoci zlepšit fungování EU, a spolupracovat prostřednictvím svých členů s občany s cílem překlenout odstup mezi orgány EU a místními komunitami; |
| --- | --- |

1.

zvyšovat povědomí a podporovat opatření na místní a regionální úrovni v souvislosti se základními hodnotami EU, k nimž patří úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv a jež je nutné chránit a respektovat i v mimořádných situacích. VR má v úmyslu identifikovat odpovídající opatření na místní a regionální úrovni, která by mohla pomoci zlepšit fungování EU, a spolupracovat prostřednictvím svých členů s občany s cílem překlenout odstup mezi orgány EU a místními komunitami;

| 2. | připomínat svůj požadavek, aby se mohl plně podílet na všech orgánech zřízených v rámci konference o budoucnosti Evropy a byl v nich spravedlivě zastoupen. Pandemie – stejně jako je tomu v případě hospodářské a klimatické krize – ukázala, že je více než kdy dříve nezbytné se důkladně zamyslet nad evropskou demokracií a evropskými politikami. Konference o budoucnosti Evropy představuje významnou příležitost, jak prodiskutovat projekt EU s občany a místními a regionálními orgány a navrhnout před konáním příštích voleb do Evropského parlamentu nový způsob fungování EU, včetně přepracování Smluv s cílem plně do tvorby politik zapojit města a regiony; |
| --- | --- |

2.

připomínat svůj požadavek, aby se mohl plně podílet na všech orgánech zřízených v rámci konference o budoucnosti Evropy a byl v nich spravedlivě zastoupen. Pandemie – stejně jako je tomu v případě hospodářské a klimatické krize – ukázala, že je více než kdy dříve nezbytné se důkladně zamyslet nad evropskou demokracií a evropskými politikami. Konference o budoucnosti Evropy představuje významnou příležitost, jak prodiskutovat projekt EU s občany a místními a regionálními orgány a navrhnout před konáním příštích voleb do Evropského parlamentu nový způsob fungování EU, včetně přepracování Smluv s cílem plně do tvorby politik zapojit města a regiony;

| 3. | vyzývat členské státy EU a její orgány, aby dodržovaly, rozvíjely a posilovaly své závazky dohodnuté v Berlínském prohlášení z roku 2007 a v Římském prohlášení z roku 2017, zejména aby uznávaly, že je třeba rozdělit úkoly a spolupráci mezi všechny úrovně správy, včetně místních a regionálních orgánů, s cílem vytvořit účinnější, jednotnější, demokratičtější a odolnější Evropskou unii. Je třeba, aby bylo konečné znění společného postoje ohledně konference o budoucnosti Evropy přijato v duchu institucionální spolupráce; |
| --- | --- |

3.

vyzývat členské státy EU a její orgány, aby dodržovaly, rozvíjely a posilovaly své závazky dohodnuté v Berlínském prohlášení z roku 2007 a v Římském prohlášení z roku 2017, zejména aby uznávaly, že je třeba rozdělit úkoly a spolupráci mezi všechny úrovně správy, včetně místních a regionálních orgánů, s cílem vytvořit účinnější, jednotnější, demokratičtější a odolnější Evropskou unii. Je třeba, aby bylo konečné znění společného postoje ohledně konference o budoucnosti Evropy přijato v duchu institucionální spolupráce;

| 4. | vytvořit model pro trvalý a strukturovaný dialog, který bude veden s občany prostřednictvím místních a regionálních orgánů v rámci konference o budoucnosti Evropy i v období po jejím skončení, aby tak mohla mezi občany a orgány EU probíhat obousměrná komunikace. V tomto ohledu mají zásadní význam rozsáhlé zkušenosti a existující osvědčené postupy poradní demokracie na místní a regionální úrovni a také četné sítě sdružující zvolené místní a regionální představitele, jejichž prostřednictvím VR přispěje k diskusi o budoucnosti Evropy; |
| --- | --- |

4.

vytvořit model pro trvalý a strukturovaný dialog, který bude veden s občany prostřednictvím místních a regionálních orgánů v rámci konference o budoucnosti Evropy i v období po jejím skončení, aby tak mohla mezi občany a orgány EU probíhat obousměrná komunikace. V tomto ohledu mají zásadní význam rozsáhlé zkušenosti a existující osvědčené postupy poradní demokracie na místní a regionální úrovni a také četné sítě sdružující zvolené místní a regionální představitele, jejichž prostřednictvím VR přispěje k diskusi o budoucnosti Evropy;

| 5. | podporovat místní a regionální orgány při co nejlepším využívání nových nástrojů digitální technologie a nástrojů IKT. Digitální technologie mají značný potenciál z hlediska inovativních řešení hospodářských, sociálních a technologických problémů naší doby. Mohou tak zkvalitnit poskytování veřejných služeb, usnadnit komunikaci mezi lidmi, zajistit intenzivnější zapojení občanů novými a různorodými způsoby, zvýšit transparentnost, inkluzivnost, odpovědnost a reakceschopnost rozhodovacího procesu, zlepšit správu věcí veřejných na místní a regionální úrovni a podpořit a posílit demokracii. Z tohoto důvodu je nezbytné výrazně zvýšit odolnost a nezávislost digitálních systémů a jejich poskytovatelů; |
| --- | --- |

5.

podporovat místní a regionální orgány při co nejlepším využívání nových nástrojů digitální technologie a nástrojů IKT. Digitální technologie mají značný potenciál z hlediska inovativních řešení hospodářských, sociálních a technologických problémů naší doby. Mohou tak zkvalitnit poskytování veřejných služeb, usnadnit komunikaci mezi lidmi, zajistit intenzivnější zapojení občanů novými a různorodými způsoby, zvýšit transparentnost, inkluzivnost, odpovědnost a reakceschopnost rozhodovacího procesu, zlepšit správu věcí veřejných na místní a regionální úrovni a podpořit a posílit demokracii. Z tohoto důvodu je nezbytné výrazně zvýšit odolnost a nezávislost digitálních systémů a jejich poskytovatelů;

| 6. | prosazovat rozmanitost podporováním opatření na podporu inkluzivnosti a rovnosti a předcházením diskriminaci na základě pohlaví (2), rasy nebo etnického původu (3), náboženství, zdravotního postižení, věku (4) a diskriminaci z jakéhokoli důvodu při rozhodování na evropské, celostátní, místní a regionální úrovni a potíráním této diskriminace, a to v rámci VR i mimo něj; |
| --- | --- |

6.

prosazovat rozmanitost podporováním opatření na podporu inkluzivnosti a rovnosti a předcházením diskriminaci na základě pohlaví (2), rasy nebo etnického původu (3), náboženství, zdravotního postižení, věku (4) a diskriminaci z jakéhokoli důvodu při rozhodování na evropské, celostátní, místní a regionální úrovni a potíráním této diskriminace, a to v rámci VR i mimo něj;

| 7. | aktivně se účastnit informačních a komunikačních kampaní v oblasti boje proti genderovým stereotypům, které zahájí Evropská komise, a sloužit jako platforma pro výměnu osvědčených postupů na toto téma mezi místními a regionálními subjekty; |
| --- | --- |

7.

aktivně se účastnit informačních a komunikačních kampaní v oblasti boje proti genderovým stereotypům, které zahájí Evropská komise, a sloužit jako platforma pro výměnu osvědčených postupů na toto téma mezi místními a regionálními subjekty;

| 8. | podporovat a posilovat menšiny v Evropě, zejména prostřednictvím iniciativy „Minority SafePack“; |
| --- | --- |

8.

podporovat a posilovat menšiny v Evropě, zejména prostřednictvím iniciativy „Minority SafePack“;

| 9. | stát se kontaktním místem pro všechny regionální a místní orgány v Evropě, i ty, které ve VR nejsou zastoupeny, a to posílením politické identity VR a jeho vztahů a spolupráce s hlavními politickými skupinami, vládami jednotlivých zemí, zvolenými představiteli na místní a regionální úrovni, evropskými a vnitrostátními sdruženími regionálních a místních orgánů a regionálními zastoupeními v Bruselu; |
| --- | --- |

9.

stát se kontaktním místem pro všechny regionální a místní orgány v Evropě, i ty, které ve VR nejsou zastoupeny, a to posílením politické identity VR a jeho vztahů a spolupráce s hlavními politickými skupinami, vládami jednotlivých zemí, zvolenými představiteli na místní a regionální úrovni, evropskými a vnitrostátními sdruženími regionálních a místních orgánů a regionálními zastoupeními v Bruselu;

| 10. | podporovat zastupitelskou demokracii intenzivnější spoluprací s parlamenty (či volenými shromážděními) na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni a výměnou osvědčených postupů ohledně nástrojů, jež umožňují posílit zastupitelskou a participativní demokracii, jako jsou například participativní rozpočty. Podmínkou pro poskytnutí finančních prostředků ze strany EU musí být právní stát, demokracie a řádná správa věcí veřejných; |
| --- | --- |

10.

podporovat zastupitelskou demokracii intenzivnější spoluprací s parlamenty (či volenými shromážděními) na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni a výměnou osvědčených postupů ohledně nástrojů, jež umožňují posílit zastupitelskou a participativní demokracii, jako jsou například participativní rozpočty. Podmínkou pro poskytnutí finančních prostředků ze strany EU musí být právní stát, demokracie a řádná správa věcí veřejných;

| 11. | s využitím důkazy podložených analýz monitorovat a podporovat přenášení pravomocí a správy finančních prostředků na místní a regionální úroveň a také fungování místní demokracie v EU; |
| --- | --- |

11.

s využitím důkazy podložených analýz monitorovat a podporovat přenášení pravomocí a správy finančních prostředků na místní a regionální úroveň a také fungování místní demokracie v EU;

| 12. | vyvíjet digitální nástroje pro mapování politických a finančních pravomocí a využívat při tom součinnosti se stávajícími nástroji EU a vnitrostátních a mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

12.

vyvíjet digitální nástroje pro mapování politických a finančních pravomocí a využívat při tom součinnosti se stávajícími nástroji EU a vnitrostátních a mezinárodních organizací;

| 13. | podporovat a propagovat důležitou činnost, již místní a regionální orgány odvádějí v přední linii boje proti pandemii COVID-19 a hospodářské a sociální krizi. Tato pandemie dokládá význam náležitého uplatňování zásady aktivní subsidiarity, jakož i na jedné straně zásadní roli místních a regionálních orgánů a na straně druhé potřebu koordinace a podpory na evropské úrovni; |
| --- | --- |

13.

podporovat a propagovat důležitou činnost, již místní a regionální orgány odvádějí v přední linii boje proti pandemii COVID-19 a hospodářské a sociální krizi. Tato pandemie dokládá význam náležitého uplatňování zásady aktivní subsidiarity, jakož i na jedné straně zásadní roli místních a regionálních orgánů a na straně druhé potřebu koordinace a podpory na evropské úrovni;

| 14. | v souladu s doporučeními pracovní skupiny pro subsidiaritu, proporcionalitu a scénář „Méně, zato efektivněji“ a pokyny pro zlepšování právní úpravy prověřovat, zda nové politické iniciativy EU zahrnují územní rozměr a splňují požadavek týkající se evropské přidané hodnoty; |
| --- | --- |

14.

v souladu s doporučeními pracovní skupiny pro subsidiaritu, proporcionalitu a scénář „Méně, zato efektivněji“ a pokyny pro zlepšování právní úpravy prověřovat, zda nové politické iniciativy EU zahrnují územní rozměr a splňují požadavek týkající se evropské přidané hodnoty;

| 15. | požadovat zjednodušení právních předpisů a obecněji vzato varovat před stanovováním dodatečných požadavků (tzv. gold-plating), a to s cílem snížit administrativní zatížení regionů a měst a náklady, které jim v souvislosti s prováděním těchto předpisů vznikají; |
| --- | --- |

15.

požadovat zjednodušení právních předpisů a obecněji vzato varovat před stanovováním dodatečných požadavků (tzv. gold-plating), a to s cílem snížit administrativní zatížení regionů a měst a náklady, které jim v souvislosti s prováděním těchto předpisů vznikají;

| 16. | v ještě větší míře spolupracovat s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Evropskou radou, mj. prostřednictvím sítě regionálních center a platformy Fit pro budoucnost, a to s cílem zefektivnit tvorbu politik EU na základě fakty podložené zpětné vazby od místních a regionálních subjektů; |
| --- | --- |

16.

v ještě větší míře spolupracovat s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Evropskou radou, mj. prostřednictvím sítě regionálních center a platformy Fit pro budoucnost, a to s cílem zefektivnit tvorbu politik EU na základě fakty podložené zpětné vazby od místních a regionálních subjektů;

| 17. | upozorňovat v rámci Evropské unie, v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích a v partnerských zemích východního a středomořského sousedství na význam místní samosprávy; |
| --- | --- |

17.

upozorňovat v rámci Evropské unie, v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích a v partnerských zemích východního a středomořského sousedství na význam místní samosprávy;

| 18. | podporovat globální opatření EU prosazováním hodnot a zásad, jako jsou mimo jiné lidská práva, demokracie, právní stát, udržitelný rozvoj a sociální začleňování, a to v úzké spolupráci s jejími středomořskými a východními partnery; |
| --- | --- |

18.

podporovat globální opatření EU prosazováním hodnot a zásad, jako jsou mimo jiné lidská práva, demokracie, právní stát, udržitelný rozvoj a sociální začleňování, a to v úzké spolupráci s jejími středomořskými a východními partnery;

| 19. | vybízet regionální parlamenty k tomu, aby se zapojily do pilotního projektu VR a Konference regionálních zákonodárných shromáždění Evropské unie (CALRE) s cílem navázat politickou diskusi o klíčových otázkách EU, jako je například příprava ročních pracovních programů Evropské komise; |
| --- | --- |

19.

vybízet regionální parlamenty k tomu, aby se zapojily do pilotního projektu VR a Konference regionálních zákonodárných shromáždění Evropské unie (CALRE) s cílem navázat politickou diskusi o klíčových otázkách EU, jako je například příprava ročních pracovních programů Evropské komise;

| 20. | dbát na to, aby EU podporovala skutečnou účast a skutečné zapojení mladých lidí, mj. prostřednictvím strukturované spolupráce s koordinátorem EU pro mládež, posílila taková opatření, jako je systém záruk pro mladé lidi, s cílem zlepšit jejich šanci získat kvalitní vzdělání a nalézt si kvalitní zaměstnání a zavedla evropskou záruku pro děti; |
| --- | --- |

20.

dbát na to, aby EU podporovala skutečnou účast a skutečné zapojení mladých lidí, mj. prostřednictvím strukturované spolupráce s koordinátorem EU pro mládež, posílila taková opatření, jako je systém záruk pro mladé lidi, s cílem zlepšit jejich šanci získat kvalitní vzdělání a nalézt si kvalitní zaměstnání a zavedla evropskou záruku pro děti;

| 21. | pokračovat ve spolupráci s mladými zvolenými politiky v rámci programu VR, který je na ně zaměřen, aby mohly být budoucí generace zvolených místních a regionálních politických představitelů v kontaktu s procesy tvorby politik na evropské a celostátní úrovni; |
| --- | --- |

21.

pokračovat ve spolupráci s mladými zvolenými politiky v rámci programu VR, který je na ně zaměřen, aby mohly být budoucí generace zvolených místních a regionálních politických představitelů v kontaktu s procesy tvorby politik na evropské a celostátní úrovni;

| 22. | podporovat kulturní rozmanitost našich místních, regionálních, národních a evropských identit a různé jazyky a tradice, které jsou součástí našeho evropského kulturního dědictví. Upozorňovat na to, že pandemie silně zasáhla kulturní a kreativní odvětví, jež hrají důležitou roli nejenom v místní ekonomice jakožto zaměstnavatelé, ale také ve společenském životě komunit, a že je tudíž nutné jim poskytnout podporu. Přispívat k Nové evropské agendě pro kulturu, mj. začleněním investic do kultury do jednotlivých fondů EU a posílením součinnosti mezi odvětvím kultury a jinými politikami, například regionální politikou a politikou v oblasti cestovního ruchu, vzdělávání, mládeže, výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

22.

podporovat kulturní rozmanitost našich místních, regionálních, národních a evropských identit a různé jazyky a tradice, které jsou součástí našeho evropského kulturního dědictví. Upozorňovat na to, že pandemie silně zasáhla kulturní a kreativní odvětví, jež hrají důležitou roli nejenom v místní ekonomice jakožto zaměstnavatelé, ale také ve společenském životě komunit, a že je tudíž nutné jim poskytnout podporu. Přispívat k Nové evropské agendě pro kulturu, mj. začleněním investic do kultury do jednotlivých fondů EU a posílením součinnosti mezi odvětvím kultury a jinými politikami, například regionální politikou a politikou v oblasti cestovního ruchu, vzdělávání, mládeže, výzkumu a inovací.

Pochopení rozsáhlých společenských změn, které digitální, environmentální a demografické výzvy přinášejí pro vytváření odolných regionálních a místních komunit, a reakce na ně

Probíhající klimatická a digitální transformace, demografické změny a důsledky vnitřních a vnějších migračních toků mají výrazný dopad na všechny evropské regiony, města a obce. V rámci této druhé priority bude mít VR za úkol prozkoumat a identifikovat řešení, díky nimž se regionální a místní orgány budou moci vypořádat s těmito společenskými změnami v místech, ve kterých lidé žijí. V souvislosti s pandemií COVID-19 je nutné se zamyslet nad tím, jak by se na tyto problémy mělo reagovat, poněvadž Evropa a členské státy ukazují, co všechno jsou ochotny učinit v zájmu záchrany lidských životů a ekonomiky. Vzhledem k současné krizi je o to potřebnější důkladně se zamyslet nad politikami, pravomocemi a celkovým fungováním Evropské unie. VR tudíž vítá důležitou diskusi o všech oblastech politiky EU, která má proběhnout v rámci konference o budoucnosti Evropy, a očekává, že budou všeobecně projednány a posouzeny z hlediska zásady subsidiarity. Při plnění tohoto úkolu bude VR využívat legislativní, strategickou a politickou činnost svých členů a zainteresovaných stran a současně se bude podílet na realizaci Zelené dohody pro Evropu a uskutečňování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. Spolu s tím povede komunikační kampaň. K naplňování této priority bude přispívat rovněž každoroční místní a regionální barometr.

VR bude klást důraz na tato stěžejní opatření:

| 23. | podporovat plán na podporu oživení po krizi způsobené pandemií COVID-19 založený na provádění cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni a také na iniciativách realizovaných v rámci Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

23.

podporovat plán na podporu oživení po krizi způsobené pandemií COVID-19 založený na provádění cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni a také na iniciativách realizovaných v rámci Zelené dohody pro Evropu;

| 24. | přispívat k plnění cílů v oblasti snižování emisí uhlíku stanovených pro rok 2030, aby se do roku 2050 dosáhlo klimatické neutrality, a to tím, že bude vybízet k uskutečňování ambiciózních a rozhodných opatření na místní a regionální úrovni prostřednictvím klimatického paktu a dalších souvisejících místních a regionálních iniciativ v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

24.

přispívat k plnění cílů v oblasti snižování emisí uhlíku stanovených pro rok 2030, aby se do roku 2050 dosáhlo klimatické neutrality, a to tím, že bude vybízet k uskutečňování ambiciózních a rozhodných opatření na místní a regionální úrovni prostřednictvím klimatického paktu a dalších souvisejících místních a regionálních iniciativ v oblasti udržitelného rozvoje;

| 25. | podporovat využívání strategií pro inteligentní specializaci a dalších nástrojů při posilování evropských partnerství a místní spolupráce veřejného a soukromého sektoru s cílem zlepšit odborné kompetence a příležitosti k získání kvalifikace v oborech, na pracovištích a v oblasti technologií, které jsou nezbytné pro zvýšení udržitelnosti, přidané hodnoty a odolnosti na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

25.

podporovat využívání strategií pro inteligentní specializaci a dalších nástrojů při posilování evropských partnerství a místní spolupráce veřejného a soukromého sektoru s cílem zlepšit odborné kompetence a příležitosti k získání kvalifikace v oborech, na pracovištích a v oblasti technologií, které jsou nezbytné pro zvýšení udržitelnosti, přidané hodnoty a odolnosti na místní a regionální úrovni;

| 26. | přispívat k ambiciózní politice EU v oblasti životního prostředí a usilovat při tom o integraci politik v rámci všech akčních programů pro životní prostředí. Zajistit náležité zohlednění místního a regionálního rozměru při přípravě a uskutečňování tří hlavních environmentálních priorit Zelené dohody pro Evropu, jimiž jsou biologická rozmanitost, oběhové hospodářství a nulové znečištění. Plánovat takové politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, jež budou vhodné k praktickému provádění ve všech typech komunit; |
| --- | --- |

26.

přispívat k ambiciózní politice EU v oblasti životního prostředí a usilovat při tom o integraci politik v rámci všech akčních programů pro životní prostředí. Zajistit náležité zohlednění místního a regionálního rozměru při přípravě a uskutečňování tří hlavních environmentálních priorit Zelené dohody pro Evropu, jimiž jsou biologická rozmanitost, oběhové hospodářství a nulové znečištění. Plánovat takové politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, jež budou vhodné k praktickému provádění ve všech typech komunit;

| 27. | ovlivňovat a podporovat vytváření klimatického paktu prostřednictvím koordinovaných a průřezových opatření a iniciativ, včetně místně stanovených příspěvků a politických závazků na úrovni regionů a měst, aby bylo zaručeno, že bude založen na zásadách víceúrovňové správy a účinném šíření osvědčených postupů a žádný jednotlivec ani region nebude opomenut; |
| --- | --- |

27.

ovlivňovat a podporovat vytváření klimatického paktu prostřednictvím koordinovaných a průřezových opatření a iniciativ, včetně místně stanovených příspěvků a politických závazků na úrovni regionů a měst, aby bylo zaručeno, že bude založen na zásadách víceúrovňové správy a účinném šíření osvědčených postupů a žádný jednotlivec ani region nebude opomenut;

| 28. | předjímat, jakým způsobem ovlivní transformace energetiky, transformace mobility a digitální transformace naše komunity, a navrhovat strategie a podporovat jejich urychlené zavedení tak, aby se co nejvíce posílil jejich pozitivní dopad a omezil jejich negativní dopad na místní úrovni; |
| --- | --- |

28.

předjímat, jakým způsobem ovlivní transformace energetiky, transformace mobility a digitální transformace naše komunity, a navrhovat strategie a podporovat jejich urychlené zavedení tak, aby se co nejvíce posílil jejich pozitivní dopad a omezil jejich negativní dopad na místní úrovni;

| 29. | podporovat na místní úrovni odolnost díky přizpůsobování se změně klimatu a posílit její schopnost reagovat na extrémní povětrnostní jevy, k nimž dochází častěji a jež mají závažnější charakter, zejména tím, že budou místním a regionálním orgánům v rámci mechanismu civilní ochrany Unie poskytnuty zdroje potřebné ke zvládání katastrof a bude využíván a posílen Fond solidarity Evropské unie; |
| --- | --- |

29.

podporovat na místní úrovni odolnost díky přizpůsobování se změně klimatu a posílit její schopnost reagovat na extrémní povětrnostní jevy, k nimž dochází častěji a jež mají závažnější charakter, zejména tím, že budou místním a regionálním orgánům v rámci mechanismu civilní ochrany Unie poskytnuty zdroje potřebné ke zvládání katastrof a bude využíván a posílen Fond solidarity Evropské unie;

| 30. | přispívat k přípravě cíle nulového znečištění zajišťujícího odstranění toxických látek ze životního prostředí a připravovat a podporovat regionální a místní orgány, co se týče plnění ambiciózních cílů EU v rámci akčního plánu pro dosažení nulového znečištění vody, ovzduší a půdy. Podílet se na přezkumu balíčku opatření v oblasti městské mobility na základě vyhodnocování závěrů plynoucích z plánů udržitelné městské mobility a připravovat orgány v oblasti veřejné dopravy, aby byly schopny reagovat na vnější faktory ohrožující poskytování bezpečných a spolehlivých služeb v oblasti mobility; |
| --- | --- |

30.

přispívat k přípravě cíle nulového znečištění zajišťujícího odstranění toxických látek ze životního prostředí a připravovat a podporovat regionální a místní orgány, co se týče plnění ambiciózních cílů EU v rámci akčního plánu pro dosažení nulového znečištění vody, ovzduší a půdy. Podílet se na přezkumu balíčku opatření v oblasti městské mobility na základě vyhodnocování závěrů plynoucích z plánů udržitelné městské mobility a připravovat orgány v oblasti veřejné dopravy, aby byly schopny reagovat na vnější faktory ohrožující poskytování bezpečných a spolehlivých služeb v oblasti mobility;

| 31. | zajistit, aby byly ve víceúrovňovém dialogu o klimatu a energetice v členských státech při sestavování, hodnocení a provádění vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, dlouhodobých vnitrostátních strategií a dlouhodobých vnitrostátních strategií v oblasti renovací náležitě zohledňovány postoje místních a regionálních orgánů a jejich příspěvky; |
| --- | --- |

31.

zajistit, aby byly ve víceúrovňovém dialogu o klimatu a energetice v členských státech při sestavování, hodnocení a provádění vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, dlouhodobých vnitrostátních strategií a dlouhodobých vnitrostátních strategií v oblasti renovací náležitě zohledňovány postoje místních a regionálních orgánů a jejich příspěvky;

| 32. | podporovat Evropskou komisi, pokud jde o to úspěšně koncipovat a realizovat renovační vlnu a učinit z ní ústřední prvek strategie oživení po pandemii; |
| --- | --- |

32.

podporovat Evropskou komisi, pokud jde o to úspěšně koncipovat a realizovat renovační vlnu a učinit z ní ústřední prvek strategie oživení po pandemii;

| 33. | podporovat Evropskou komisi v jejím záměru zavést označování produktů dokládající, že při jejich výrobě nedošlo k odlesňování, a chránit a obnovovat lesy na celém světě; |
| --- | --- |

33.

podporovat Evropskou komisi v jejím záměru zavést označování produktů dokládající, že při jejich výrobě nedošlo k odlesňování, a chránit a obnovovat lesy na celém světě;

| 34. | odstranit propastné rozdíly v digitální oblasti a podporovat rozsáhlejší digitální vzdělávání a digitalizaci veřejných služeb na místní a regionální úrovni, mj. poskytováním podpory v rámci programu Digitální Evropa na období 2021–2027, a to s cílem snížit administrativní zátěž a posílit udržitelný růst místních podniků a odolnou ekonomiku a přispět k udržitelnější a ekologičtější Evropě; |
| --- | --- |

34.

odstranit propastné rozdíly v digitální oblasti a podporovat rozsáhlejší digitální vzdělávání a digitalizaci veřejných služeb na místní a regionální úrovni, mj. poskytováním podpory v rámci programu Digitální Evropa na období 2021–2027, a to s cílem snížit administrativní zátěž a posílit udržitelný růst místních podniků a odolnou ekonomiku a přispět k udržitelnější a ekologičtější Evropě;

| 35. | podporovat všeobecné rozvíjení dovedností v oblasti digitální a mediální gramotnosti na regionální a místní úrovni a podílet se na vytváření evropského rámce pro důvěryhodné využívání umělé inteligence, které bude zaměřené na člověka; |
| --- | --- |

35.

podporovat všeobecné rozvíjení dovedností v oblasti digitální a mediální gramotnosti na regionální a místní úrovni a podílet se na vytváření evropského rámce pro důvěryhodné využívání umělé inteligence, které bude zaměřené na člověka;

| 36. | vyzývat k tomu, aby Evropská komise, členské státy EU a jejich regiony a města podpořily rychlejší modernizaci a digitalizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně potřebných investic do vybavení vzdělávací infrastruktury a podpory zaměstnanosti v místní ekonomice. Přispívat k úsilí o obnovení činností v rámci programu Erasmus+ a Evropského sboru solidarity. Evropský prostor vzdělávání a aktualizovaná agenda dovedností pro Evropu představují dvě důležité možnosti pro vyvíjení činnosti a poskytování pomoci, které je třeba podpořit v rámci budoucího programu Erasmus; |
| --- | --- |

36.

vyzývat k tomu, aby Evropská komise, členské státy EU a jejich regiony a města podpořily rychlejší modernizaci a digitalizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně potřebných investic do vybavení vzdělávací infrastruktury a podpory zaměstnanosti v místní ekonomice. Přispívat k úsilí o obnovení činností v rámci programu Erasmus+ a Evropského sboru solidarity. Evropský prostor vzdělávání a aktualizovaná agenda dovedností pro Evropu představují dvě důležité možnosti pro vyvíjení činnosti a poskytování pomoci, které je třeba podpořit v rámci budoucího programu Erasmus;

| 37. | zlepšit dostupnost širokopásmového připojení a zavádění sítí 5G na místní a regionální úrovni v městských i venkovských oblastech a identifikovat, kde bude v budoucnu zapotřebí vynaložit prostředky; |
| --- | --- |

37.

zlepšit dostupnost širokopásmového připojení a zavádění sítí 5G na místní a regionální úrovni v městských i venkovských oblastech a identifikovat, kde bude v budoucnu zapotřebí vynaložit prostředky;

| 38. | zajistit, aby se regionální a místní orgány mohly podílet na budoucí strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a aby z ní mohly mít užitek. Zřizovat místní potravinové rady, zprostředkovávat kontakt mezi místními výrobci a spotřebiteli potravin, prosazovat zdravý způsob stravování a zvyšovat povědomí o plýtvání potravinami. Uspokojovat finanční potřeby zemědělských podniků, aby mohly přijímat nezbytná opatření týkající se klimatu, životního prostředí a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

38.

zajistit, aby se regionální a místní orgány mohly podílet na budoucí strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ a aby z ní mohly mít užitek. Zřizovat místní potravinové rady, zprostředkovávat kontakt mezi místními výrobci a spotřebiteli potravin, prosazovat zdravý způsob stravování a zvyšovat povědomí o plýtvání potravinami. Uspokojovat finanční potřeby zemědělských podniků, aby mohly přijímat nezbytná opatření týkající se klimatu, životního prostředí a biologické rozmanitosti;

| 39. | řešit rostoucí problém odlivu mozků a posílit regionální inovační ekosystémy zvýšením územní soudržnosti, prosazováním ekonomiky blahobytu a podporováním výzkumu a inovací, mj. poskytováním prostředků v rámci programu Horizont Evropa, evropských strukturálních a investičních fondů a různých vnitrostátních nástrojů financování. Zahájit iniciativy pro vypracovávání územních prognóz a také činnosti zaměřené na co nejrychlejší posílení odolnosti regionů a měst v sociální a ekonomické oblasti a v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

39.

řešit rostoucí problém odlivu mozků a posílit regionální inovační ekosystémy zvýšením územní soudržnosti, prosazováním ekonomiky blahobytu a podporováním výzkumu a inovací, mj. poskytováním prostředků v rámci programu Horizont Evropa, evropských strukturálních a investičních fondů a různých vnitrostátních nástrojů financování. Zahájit iniciativy pro vypracovávání územních prognóz a také činnosti zaměřené na co nejrychlejší posílení odolnosti regionů a měst v sociální a ekonomické oblasti a v oblasti zdraví;

| 40. | přispět k vypracování souhrnné evropské strategie týkající se demografických změn, která by se zabývala všemi demografickými výzvami a poskytla rozsáhlou, koordinovanou a integrovanou reakci EU na tyto výzvy, jelikož jde o průřezové téma, které se týká všech politik EU; |
| --- | --- |

40.

přispět k vypracování souhrnné evropské strategie týkající se demografických změn, která by se zabývala všemi demografickými výzvami a poskytla rozsáhlou, koordinovanou a integrovanou reakci EU na tyto výzvy, jelikož jde o průřezové téma, které se týká všech politik EU;

| 41. | zajistit, aby EU vypracovala komplexní, humanitární a spravedlivou migrační politiku a nenechala své členské státy, příhraniční regiony, ostrovy a nejvzdálenější regiony vypořádávat se s migrační krizí samotné, jelikož se jedná o vnitrostátní i evropskou záležitost. Podporovat výměnu osvědčených postupů mezi regionálními a místními orgány, co se týče začleňování migrantů; |
| --- | --- |

41.

zajistit, aby EU vypracovala komplexní, humanitární a spravedlivou migrační politiku a nenechala své členské státy, příhraniční regiony, ostrovy a nejvzdálenější regiony vypořádávat se s migrační krizí samotné, jelikož se jedná o vnitrostátní i evropskou záležitost. Podporovat výměnu osvědčených postupů mezi regionálními a místními orgány, co se týče začleňování migrantů;

| 42. | přispět z regionálního a místního pohledu k reformě migrační politiky EU, včetně integrace, spravedlivých postupů navracení a opatření azylové politiky, aby byla schopna odpovídajícím způsobem reagovat na současné a budoucí migrační trendy. Ve spolupráci se zeměmi původu a zeměmi tranzitu potírat základní příčiny migrace, a to v zájmu těch, kdo potřebují humanitární ochranu. Chránit vnější hranice EU. Zamezovat nelegální migraci a bojovat proti obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

42.

přispět z regionálního a místního pohledu k reformě migrační politiky EU, včetně integrace, spravedlivých postupů navracení a opatření azylové politiky, aby byla schopna odpovídajícím způsobem reagovat na současné a budoucí migrační trendy. Ve spolupráci se zeměmi původu a zeměmi tranzitu potírat základní příčiny migrace, a to v zájmu těch, kdo potřebují humanitární ochranu. Chránit vnější hranice EU. Zamezovat nelegální migraci a bojovat proti obchodování s lidmi;

| 43. | propagovat kulturu dodržování zásad právního státu na místní a regionální úrovni, jelikož se jedná o předpoklad procesu evropské integrace a základní hodnotu EU, která je zakotvena ve Smlouvách a je společná ústavním tradicím členských států; |
| --- | --- |

43.

propagovat kulturu dodržování zásad právního státu na místní a regionální úrovni, jelikož se jedná o předpoklad procesu evropské integrace a základní hodnotu EU, která je zakotvena ve Smlouvách a je společná ústavním tradicím členských států;

| 44. | vyzývat EU, aby chránila pracovní místa a zajistila, že se bude proces oživení opírat o vzestupnou sociální a hospodářskou konvergenci a posílení sociálních práv a vylepšení pracovních podmínek pro všechny při respektování sociálních partnerů a vnitrostátních systémů, včetně osob vykonávajících nové formy zaměstnání (například v rámci platforem a zakázkové ekonomiky) a pracovníků v tradiční ekonomice, mikropodnicích a kulturním odvětví. Uznávat, že dvě třetiny všech pracovních míst vznikají v malých a středních podnicích, z nichž většina je pevně zakořeněna v místních komunitách, a je tudíž podstatnou součástí evropské sociální struktury. VR nadále podporuje projekt Evropský podnikatelsky zaměřený region (EER) a další celoevropské aktivity s cílem rozvíjet a zintenzivnit podnikatelskou činnost, zejména mezi mladými lidmi; |
| --- | --- |

44.

vyzývat EU, aby chránila pracovní místa a zajistila, že se bude proces oživení opírat o vzestupnou sociální a hospodářskou konvergenci a posílení sociálních práv a vylepšení pracovních podmínek pro všechny při respektování sociálních partnerů a vnitrostátních systémů, včetně osob vykonávajících nové formy zaměstnání (například v rámci platforem a zakázkové ekonomiky) a pracovníků v tradiční ekonomice, mikropodnicích a kulturním odvětví. Uznávat, že dvě třetiny všech pracovních míst vznikají v malých a středních podnicích, z nichž většina je pevně zakořeněna v místních komunitách, a je tudíž podstatnou součástí evropské sociální struktury. VR nadále podporuje projekt Evropský podnikatelsky zaměřený region (EER) a další celoevropské aktivity s cílem rozvíjet a zintenzivnit podnikatelskou činnost, zejména mezi mladými lidmi;

| 45. | napomáhat rozvojové spolupráci mezi městy a regiony a prosazovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a zaujmout tak průkopnickou úlohu, pokud jde o to přispět k řešení globálních problémů, k nimž patří konflikty a politická nestabilita, nejistá hospodářská situace, migrace a změna klimatu; |
| --- | --- |

45.

napomáhat rozvojové spolupráci mezi městy a regiony a prosazovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a zaujmout tak průkopnickou úlohu, pokud jde o to přispět k řešení globálních problémů, k nimž patří konflikty a politická nestabilita, nejistá hospodářská situace, migrace a změna klimatu;

| 46. | vyměňovat si osvědčené postupy s místními a regionálními orgány z přistupujících zemí a partnerských zemí v sousedství EU a na globálním Jihu a pomáhat jim získat přístup k cílené podpoře ze strany EU. |
| --- | --- |

46.

vyměňovat si osvědčené postupy s místními a regionálními orgány z přistupujících zemí a partnerských zemí v sousedství EU a na globálním Jihu a pomáhat jim získat přístup k cílené podpoře ze strany EU.

Zajištění toho, aby Evropská unie neustále sloužila svým občanům a místům, kde žijí, díky sociální, hospodářské a územní soudržnosti coby základním hodnotám

VR bude mít za úkol zajistit respektování hospodářské, sociální a územní soudržnosti v rámci politik Evropské unie, které se dotýkají občanů a míst, kde žijí (místně orientované politiky). Při plnění tohoto úkolu bude VR využívat legislativní, strategickou a politickou činnost svých členů a partnerů a zainteresovaných stran. Bude i nadále stavět na mobilizaci Aliance soudržnosti a poukazovat při tom na přínosnost soudržnosti jakožto politiky a základní hodnoty, jíž se řídí všechny politiky EU. Zaměří se na úlohu regionů a měst v plánu EU na podporu hospodářského oživení. K uskutečnění tohoto úkolu bude využit i Evropský týden regionů a měst a každoroční místní a regionální barometr.

VR bude klást důraz na tato stěžejní opatření:

| 47. | prosazovat, aby byl jakožto stěžejní nástroj evropské solidarity přijat takový víceletý finanční rámec (VFR), který bude uzpůsoben ambicióznosti záměru EU realizovat všechny své priority, bude přinášet přidanou hodnotu, bude transparentnější a snáze pochopitelný pro občany a bude zohledňovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, provádění evropského pilíře sociálních práv a nové priority vytyčené v Zelené dohodě pro Evropu; |
| --- | --- |

47.

prosazovat, aby byl jakožto stěžejní nástroj evropské solidarity přijat takový víceletý finanční rámec (VFR), který bude uzpůsoben ambicióznosti záměru EU realizovat všechny své priority, bude přinášet přidanou hodnotu, bude transparentnější a snáze pochopitelný pro občany a bude zohledňovat cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, provádění evropského pilíře sociálních práv a nové priority vytyčené v Zelené dohodě pro Evropu;

| 48. | přispět prostřednictvím inteligentního provádění Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti k posílení politiky soudržnosti, která hraje již od počátků EU zásadní roli, a zajistit tak významný dopad na všechny evropské regiony; |
| --- | --- |

48.

přispět prostřednictvím inteligentního provádění Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti k posílení politiky soudržnosti, která hraje již od počátků EU zásadní roli, a zajistit tak významný dopad na všechny evropské regiony;

| 49. | i nadále podporovat silnou a účinnou politiku soudržnosti EU pro všechny její regiony, která je nezbytná nejenom z toho důvodu, aby městům a regionům pomohla zotavit se z krize způsobené onemocněním COVID-19, ale také aby bylo možné řešit jiné závažné problémy, které mají výrazný územní rozměr a nerovnoměrně rozložené dopady v rámci jednotlivých evropských regionů a měst i v jejich vzájemném porovnání. Patří k nim zejména změna klimatu a přechod na uhlíkově neutrální hospodářství, digitální transformace, demografické změny a migrace; |
| --- | --- |

49.

i nadále podporovat silnou a účinnou politiku soudržnosti EU pro všechny její regiony, která je nezbytná nejenom z toho důvodu, aby městům a regionům pomohla zotavit se z krize způsobené onemocněním COVID-19, ale také aby bylo možné řešit jiné závažné problémy, které mají výrazný územní rozměr a nerovnoměrně rozložené dopady v rámci jednotlivých evropských regionů a měst i v jejich vzájemném porovnání. Patří k nim zejména změna klimatu a přechod na uhlíkově neutrální hospodářství, digitální transformace, demografické změny a migrace;

| 50. | upozorňovat na to, že je nezbytné zajistit náležité a stabilní financování politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky EU, aby bylo možné plně uskutečnit jejich cíle. Pomáhat místním ekonomikám a místním a regionálním orgánům efektivně využívat prostředky, které jsou momentálně vyčleněny na oživení evropské ekonomiky; |
| --- | --- |

50.

upozorňovat na to, že je nezbytné zajistit náležité a stabilní financování politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky EU, aby bylo možné plně uskutečnit jejich cíle. Pomáhat místním ekonomikám a místním a regionálním orgánům efektivně využívat prostředky, které jsou momentálně vyčleněny na oživení evropské ekonomiky;

| 51. | s ohledem na předpokládaný asymetrický územní dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 požadovat, aby byly v rámci nového fondu na podporu oživení přiděleny prostředky podle regionálních a místních potřeb. Zajistit, aby tento nový nástroj nebyl zřízen na úkor rozpočtu politiky soudržnosti a aby byly investice koordinovány s finančními intervencemi EU s cílem dosáhnout co největšího pákového efektu a zamezit roztříštěnosti a centralizaci; |
| --- | --- |

51.

s ohledem na předpokládaný asymetrický územní dopad krize způsobené onemocněním COVID-19 požadovat, aby byly v rámci nového fondu na podporu oživení přiděleny prostředky podle regionálních a místních potřeb. Zajistit, aby tento nový nástroj nebyl zřízen na úkor rozpočtu politiky soudržnosti a aby byly investice koordinovány s finančními intervencemi EU s cílem dosáhnout co největšího pákového efektu a zamezit roztříštěnosti a centralizaci;

| 52. | upozorňovat na to, že v souvislosti s pandemií COVID-19 je nezbytné, aby EU zvýšila zdravotní bezpečnost a vytvořila si větší zásobu vlastních zdrojů v oblasti zdravotnictví a zdravotnických potřeb, včetně osobních ochranných prostředků. Spolu s tím je rovněž třeba vytvořit právní podmínky pro to, aby bylo v případě potřeby možné rychle a snadno tyto zásoby pořídit, resp. je začít vyrábět. Zároveň je nutné poskytnout místním a regionálním orgánům podporu, aby mohly posílit své kapacity v oblasti reakce na mimořádné situace a katastrofy. Vzhledem k tomu, že regionální a místní orgány hrají důležitou roli při poskytování veřejných zdravotních a sociálních služeb občanům, se bude VR zasazovat o koordinaci opatření EU a její podpory poskytované celostátním, regionálním a místním strukturám pro připravenost na katastrofy, aby bylo možné čelit zdravotním hrozbám a krizovým situacím v souladu se zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

52.

upozorňovat na to, že v souvislosti s pandemií COVID-19 je nezbytné, aby EU zvýšila zdravotní bezpečnost a vytvořila si větší zásobu vlastních zdrojů v oblasti zdravotnictví a zdravotnických potřeb, včetně osobních ochranných prostředků. Spolu s tím je rovněž třeba vytvořit právní podmínky pro to, aby bylo v případě potřeby možné rychle a snadno tyto zásoby pořídit, resp. je začít vyrábět. Zároveň je nutné poskytnout místním a regionálním orgánům podporu, aby mohly posílit své kapacity v oblasti reakce na mimořádné situace a katastrofy. Vzhledem k tomu, že regionální a místní orgány hrají důležitou roli při poskytování veřejných zdravotních a sociálních služeb občanům, se bude VR zasazovat o koordinaci opatření EU a její podpory poskytované celostátním, regionálním a místním strukturám pro připravenost na katastrofy, aby bylo možné čelit zdravotním hrozbám a krizovým situacím v souladu se zásadou subsidiarity;

| 53. | organizovat odolnost hospodářských cyklů posílením územní konvergence výrobních řetězců v Evropě; |
| --- | --- |

53.

organizovat odolnost hospodářských cyklů posílením územní konvergence výrobních řetězců v Evropě;

| 54. | prosazovat využívání strategií udržitelného městského rozvoje k podpoře hospodářského růstu, vytváření pracovních míst a důstojných pracovních podmínek a sociálního začleňování, a to v souladu s cíli nové Lipské charty a městské agendy EU; |
| --- | --- |

54.

prosazovat využívání strategií udržitelného městského rozvoje k podpoře hospodářského růstu, vytváření pracovních míst a důstojných pracovních podmínek a sociálního začleňování, a to v souladu s cíli nové Lipské charty a městské agendy EU;

| 55. | na základě ponaučení z této krize usilovat o vypracování nového rámce pro správu ekonomických záležitostí, včetně Paktu o stabilitě a růstu, aby bylo možné vylepšit fiskální pravidla EU tím, že bude v rámci obecného cíle udržitelného finančního plánování zavedeno zlaté pravidlo pro udržitelné investice, včetně spolufinancování ze strukturálních a investičních fondů; |
| --- | --- |

55.

na základě ponaučení z této krize usilovat o vypracování nového rámce pro správu ekonomických záležitostí, včetně Paktu o stabilitě a růstu, aby bylo možné vylepšit fiskální pravidla EU tím, že bude v rámci obecného cíle udržitelného finančního plánování zavedeno zlaté pravidlo pro udržitelné investice, včetně spolufinancování ze strukturálních a investičních fondů;

| 56. | monitorovat dopad pandemie a její nepříznivé důsledky z hlediska dlouhodobé zaměstnanosti ve všech místních a regionálních ekonomikách EU. Zdůrazňovat, že je důležité překoncipovat průmyslovou a podnikatelskou strategii EU a zaměřit se při tom na aspekty udržitelnosti růstu, aby bylo možné rychle se z této krize zotavit. Podporovat inovační ekosystémy, sociální ekonomiku a inteligentní specializaci a také místně orientované průmyslové politiky; |
| --- | --- |

56.

monitorovat dopad pandemie a její nepříznivé důsledky z hlediska dlouhodobé zaměstnanosti ve všech místních a regionálních ekonomikách EU. Zdůrazňovat, že je důležité překoncipovat průmyslovou a podnikatelskou strategii EU a zaměřit se při tom na aspekty udržitelnosti růstu, aby bylo možné rychle se z této krize zotavit. Podporovat inovační ekosystémy, sociální ekonomiku a inteligentní specializaci a také místně orientované průmyslové politiky;

| 57. | sledovat uplatňování kodexu chování pro partnerskou spolupráci, aby bylo zaručeno, že budou místní a regionální orgány v plné míře zapojeny do přípravy dohod o partnerství a programů na období 2021–2027. Ze zásad partnerství a víceúrovňové správy by se mělo vycházet i při řízení evropského semestru; |
| --- | --- |

57.

sledovat uplatňování kodexu chování pro partnerskou spolupráci, aby bylo zaručeno, že budou místní a regionální orgány v plné míře zapojeny do přípravy dohod o partnerství a programů na období 2021–2027. Ze zásad partnerství a víceúrovňové správy by se mělo vycházet i při řízení evropského semestru;

| 58. | požadovat, aby města a regiony měly přímý přístup k finančním prostředkům EU na provádění Zelené dohody pro Evropu, a zajistit, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do přípravy plánů spravedlivé transformace a do provádění Fondu pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

58.

požadovat, aby města a regiony měly přímý přístup k finančním prostředkům EU na provádění Zelené dohody pro Evropu, a zajistit, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do přípravy plánů spravedlivé transformace a do provádění Fondu pro spravedlivou transformaci;

| 59. | zajistit, aby regionům, městům a jednotlivým občanům přinesla užitek zjednodušující opatření v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Podporovat snahy bojovat proti špatnému spravování a podvodnému využívání prostředků EU a předcházet jim; |
| --- | --- |

59.

zajistit, aby regionům, městům a jednotlivým občanům přinesla užitek zjednodušující opatření v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Podporovat snahy bojovat proti špatnému spravování a podvodnému využívání prostředků EU a předcházet jim;

| 60. | přispívat k posílení a vylepšení fungování jednotného trhu nejenom tím, že bude poukazovat na překážky, které brání využívání čtyř svobod na místní a regionální úrovni, a bude pobízet ke zjednodušení administrativních postupů, ale také zdůrazňováním toho, že místní a regionální orgány jsou důležitým aktérem při provádění a prosazování pravidel jednotného trhu. V této souvislosti upozorňovat na to, že volný pohyb má na jednotný trh velký dopad a že nesmí dojít k dalšímu roztříštění tohoto trhu; |
| --- | --- |

60.

přispívat k posílení a vylepšení fungování jednotného trhu nejenom tím, že bude poukazovat na překážky, které brání využívání čtyř svobod na místní a regionální úrovni, a bude pobízet ke zjednodušení administrativních postupů, ale také zdůrazňováním toho, že místní a regionální orgány jsou důležitým aktérem při provádění a prosazování pravidel jednotného trhu. V této souvislosti upozorňovat na to, že volný pohyb má na jednotný trh velký dopad a že nesmí dojít k dalšímu roztříštění tohoto trhu;

| 61. | rozšířit Alianci soudržnosti s cílem zapojit subjekty veřejného a soukromého sektoru do podpory politiky soudržnosti a upozorňovat na přidanou hodnotu EU pro všechny její občany a také pro demokratické zásady tím, že bude sledovat dopad investic financovaných EU a informovat o něm; |
| --- | --- |

61.

rozšířit Alianci soudržnosti s cílem zapojit subjekty veřejného a soukromého sektoru do podpory politiky soudržnosti a upozorňovat na přidanou hodnotu EU pro všechny její občany a také pro demokratické zásady tím, že bude sledovat dopad investic financovaných EU a informovat o něm;

| 62. | monitorovat dočasný rámec pro opatření státní podpory a následná opatření sledující podobný záměr, aby bylo možné cíleným způsobem podpořit záchranu pracovních míst v odvětvích a regionech, které pandemie zasáhla ve zvlášť silné míře. V této souvislosti zdůrazňovat, že flexibilnější pravidla státní podpory by umožnila „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“ a že toto odůvodnění bude opodstatněné ještě dlouho po vypršení platnosti tohoto dočasného rámce v prosinci 2020. Vyzývat proto Komisi, aby byla připravena tento rámec prodloužit nebo umožnila podobnou flexibilitu s cílem pomoci odvětvím a regionům zasaženým krizí se z této krize zotavit; |
| --- | --- |

62.

monitorovat dočasný rámec pro opatření státní podpory a následná opatření sledující podobný záměr, aby bylo možné cíleným způsobem podpořit záchranu pracovních míst v odvětvích a regionech, které pandemie zasáhla ve zvlášť silné míře. V této souvislosti zdůrazňovat, že flexibilnější pravidla státní podpory by umožnila „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“ a že toto odůvodnění bude opodstatněné ještě dlouho po vypršení platnosti tohoto dočasného rámce v prosinci 2020. Vyzývat proto Komisi, aby byla připravena tento rámec prodloužit nebo umožnila podobnou flexibilitu s cílem pomoci odvětvím a regionům zasaženým krizí se z této krize zotavit;

| 63. | podporovat shromažďování a šíření informací týkajících se flexibility postupů zadávání veřejných zakázek, poněvadž za stávajících okolností tyto postupy veřejným zadavatelům umožňují využít jednací řízení s omezenými procesními požadavky; |
| --- | --- |

63.

podporovat shromažďování a šíření informací týkajících se flexibility postupů zadávání veřejných zakázek, poněvadž za stávajících okolností tyto postupy veřejným zadavatelům umožňují využít jednací řízení s omezenými procesními požadavky;

| 64. | podporovat vypracování agendy EU pro venkovské oblasti, jejímž smyslem bude zamezit odlivu obyvatelstva a hrozícímu šíření chudoby v těchto regionech a uplatňovat vyvážený a komplexní přístup k evropskému územnímu rozvoji; |
| --- | --- |

64.

podporovat vypracování agendy EU pro venkovské oblasti, jejímž smyslem bude zamezit odlivu obyvatelstva a hrozícímu šíření chudoby v těchto regionech a uplatňovat vyvážený a komplexní přístup k evropskému územnímu rozvoji;

| 65. | aktivně provádět opatření v návaznosti na činnosti VR týkající se „inteligentních vesnic“ a propagovat tuto koncepci u evropských orgánů. Prosazovat iniciativy zaměřené na zavádění inovací a modernizaci ve venkovských oblastech a přijmout strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu v rámci programu Inteligentní turistické destinace; |
| --- | --- |

65.

aktivně provádět opatření v návaznosti na činnosti VR týkající se „inteligentních vesnic“ a propagovat tuto koncepci u evropských orgánů. Prosazovat iniciativy zaměřené na zavádění inovací a modernizaci ve venkovských oblastech a přijmout strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu v rámci programu Inteligentní turistické destinace;

| 66. | trvat na tom, že v případě krizové situace, kdy je třeba dočasně uzavřít hranice nebo je přísněji střežit, by se EU a její členské státy měly dohodnout na společných závazných pravidlech a postupech s cílem zaručit volný pohyb v EU. Poukazovat na to, že přeshraniční hospodářské a sociální oblasti mají pro EU značný význam; |
| --- | --- |

66.

trvat na tom, že v případě krizové situace, kdy je třeba dočasně uzavřít hranice nebo je přísněji střežit, by se EU a její členské státy měly dohodnout na společných závazných pravidlech a postupech s cílem zaručit volný pohyb v EU. Poukazovat na to, že přeshraniční hospodářské a sociální oblasti mají pro EU značný význam;

| 67. | upozorňovat na to, že navzdory uzavření mnohých hranic a bezprecedentním omezením prokázaly místní a regionální subjekty během krize způsobené pandemií COVID-19 obdivuhodnou schopnost nalézt způsoby, jak pokračovat v přeshraniční a nadnárodní spolupráci, což svědčí o tom, že mezi evropskými občany panuje skutečná solidarita. Tato krize nám připomněla, že Evropa bez hranic je jedním z největších přínosů evropské integrace, který je třeba ochránit. Evropská unie a její orgány by měly soustavně klást stěžejní důraz na účast v přeshraničních projektech, které jsou realizovány občany (people-to-people) a jsou menšího rozsahu. Tyto projekty totiž rozvíjejí vzájemnou důvěru mezi jednotlivými účastníky, a vytvářejí tak základy pro vznik přeshraničních sítí a rozsáhlých projektů; |
| --- | --- |

67.

upozorňovat na to, že navzdory uzavření mnohých hranic a bezprecedentním omezením prokázaly místní a regionální subjekty během krize způsobené pandemií COVID-19 obdivuhodnou schopnost nalézt způsoby, jak pokračovat v přeshraniční a nadnárodní spolupráci, což svědčí o tom, že mezi evropskými občany panuje skutečná solidarita. Tato krize nám připomněla, že Evropa bez hranic je jedním z největších přínosů evropské integrace, který je třeba ochránit. Evropská unie a její orgány by měly soustavně klást stěžejní důraz na účast v přeshraničních projektech, které jsou realizovány občany (people-to-people) a jsou menšího rozsahu. Tyto projekty totiž rozvíjejí vzájemnou důvěru mezi jednotlivými účastníky, a vytvářejí tak základy pro vznik přeshraničních sítí a rozsáhlých projektů;

| 68. | vyzdvihovat význam Evropské územní spolupráce a zajišťovat, aby na ni byly vyčleňovány nezbytné rozpočtové prostředky. Ukázala se totiž být pro mnohé regionální orgány nepostradatelnou, a to jak pokud jde o výměnu odborných poznatků a osvědčených postupů při řešení největších výzev, tak i co se týče navazování mezilidských kontaktů mezi regionálními orgány z různých zemí; |
| --- | --- |

68.

vyzdvihovat význam Evropské územní spolupráce a zajišťovat, aby na ni byly vyčleňovány nezbytné rozpočtové prostředky. Ukázala se totiž být pro mnohé regionální orgány nepostradatelnou, a to jak pokud jde o výměnu odborných poznatků a osvědčených postupů při řešení největších výzev, tak i co se týče navazování mezilidských kontaktů mezi regionálními orgány z různých zemí;

| 69. | vybízet k veřejným investicím na ostrovech a v řídce osídlených a nejvzdálenějších regionech díky tomu, že budou dále uzpůsobena pravidla státní podpory, zvýší se míra spolufinancování z evropských prostředků v rámci politiky soudržnosti a bude rozvíjena územní spolupráce se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

69.

vybízet k veřejným investicím na ostrovech a v řídce osídlených a nejvzdálenějších regionech díky tomu, že budou dále uzpůsobena pravidla státní podpory, zvýší se míra spolufinancování z evropských prostředků v rámci politiky soudržnosti a bude rozvíjena územní spolupráce se třetími zeměmi;

| 70. | prosazovat modernizaci celkového systému řízení politiky soudržnosti, a to zejména zjednodušením administrativních postupů na všech úrovních správy; |
| --- | --- |

70.

prosazovat modernizaci celkového systému řízení politiky soudržnosti, a to zejména zjednodušením administrativních postupů na všech úrovních správy;

| 71. | vyzývat k provádění evropského pilíře sociálních práv na celém území a k realizaci iniciativy Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

71.

vyzývat k provádění evropského pilíře sociálních práv na celém území a k realizaci iniciativy Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci;

| 72. | podporovat Evropskou komisi v začleňování regionálního rozměru do evropského srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, v úzké spolupráci s členskými státy; |
| --- | --- |

72.

podporovat Evropskou komisi v začleňování regionálního rozměru do evropského srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, v úzké spolupráci s členskými státy;

| 73. | posílit odolnost regionálních inovačních ekosystémů vůči nepříznivým důsledkům případných budoucích mimořádných situací tím, že bude dokončen Evropský výzkumný prostor, v němž se budou moci volně pohybovat vědci, vědecké poznatky a technologie, bude podporována součinnost mezi programem Horizont Evropa a dalšími unijními programy financování a bude pokračovat úspěšné fungování platformy pro výměnu poznatků a interinstitucionální iniciativy „Věda se setkává s regiony“; |
| --- | --- |

73.

posílit odolnost regionálních inovačních ekosystémů vůči nepříznivým důsledkům případných budoucích mimořádných situací tím, že bude dokončen Evropský výzkumný prostor, v němž se budou moci volně pohybovat vědci, vědecké poznatky a technologie, bude podporována součinnost mezi programem Horizont Evropa a dalšími unijními programy financování a bude pokračovat úspěšné fungování platformy pro výměnu poznatků a interinstitucionální iniciativy „Věda se setkává s regiony“;

| 74. | podílet se na přezkumu nařízení o TEN-T a souvisejícího financování a zdůrazňovat, že je nezbytné vybudovat chybějící úseky v přeshraniční dopravní infrastruktuře s cílem propojit všechna města a regiony v Unii, a to v centrálních i okrajových oblastech, včetně nejvzdálenějších regionů. |
| --- | --- |

74.

podílet se na přezkumu nařízení o TEN-T a souvisejícího financování a zdůrazňovat, že je nezbytné vybudovat chybějící úseky v přeshraniční dopravní infrastruktuře s cílem propojit všechna města a regiony v Unii, a to v centrálních i okrajových oblastech, včetně nejvzdálenějších regionů.

Evropský výbor regionů bude využívat veškeré své zdroje a celý svůj politický vliv k tomu, aby posílil Evropu. Zajištěním ochrany základních práv občanů a účinnosti a efektivnosti politik a investic EU bude Výbor usilovat o to, aby se EU transformovala a byla konkurenceschopnější, udržitelnější a odolnější, a odpovídala tudíž očekáváním svých občanů.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Prohlášení Evropského výboru regionů Místní a regionální orgány jako aktéři evropské reakce na krizi způsobenou onemocněním COVID-19.

1

(2)  Směrnice Rady 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 37)

2

(3)  Směrnice Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22).

3

(4)  Návrh směrnice Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci, COM(2008) 426.

4

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/16

---

Usnesení Evropského výboru regionů – Návrhy Evropského výboru regionů týkající se pracovního programu Evropské komise na rok 2021

(2020/C 324/03)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na:

| — | Upravený pracovní program Evropské komise na rok 2020 (1), |
| --- | --- |

—

Upravený pracovní program Evropské komise na rok 2020 (1),

| — | protokol o spolupráci s Evropskou komisí z února 2012, |
| --- | --- |

—

protokol o spolupráci s Evropskou komisí z února 2012,

| — | priority VR na jeho pětileté funkční období (2020–2025), |
| --- | --- |

—

priority VR na jeho pětileté funkční období (2020–2025),

vybízí Evropskou komisi, aby v rámci svého pracovního programu na rok 2021 usilovala o realizaci následujících opatření:

| 1. | reagovat na varovný signál, který nám dala krize COVID-19, kladením většího důrazu na sociální blahobyt a environmentální udržitelnost v rámci modelu sociálně tržního hospodářství a současným zohledňováním cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

1.

reagovat na varovný signál, který nám dala krize COVID-19, kladením většího důrazu na sociální blahobyt a environmentální udržitelnost v rámci modelu sociálně tržního hospodářství a současným zohledňováním cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje;

| 2. | zajistit, aby byla strategie oživení po pandemii v plném souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a závazky, které EU přijala v rámci Pařížské dohody, a aby byla zároveň zaměřena na ochranu zdraví evropských občanů a opětovné nastolení hospodářského růstu v EU. Při provádění právních předpisů v oblasti klimatu musí být uznána plná zeměpisná, hospodářská a sociální rozmanitost evropských území a posílena zásada víceúrovňové správy při přechodu na klimatickou neutralitu; |
| --- | --- |

2.

zajistit, aby byla strategie oživení po pandemii v plném souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a závazky, které EU přijala v rámci Pařížské dohody, a aby byla zároveň zaměřena na ochranu zdraví evropských občanů a opětovné nastolení hospodářského růstu v EU. Při provádění právních předpisů v oblasti klimatu musí být uznána plná zeměpisná, hospodářská a sociální rozmanitost evropských území a posílena zásada víceúrovňové správy při přechodu na klimatickou neutralitu;

| 3. | spolupracovat s VR na zviditelňování a veřejné podpoře těchto opatření prostřednictvím jeho rámce pro provádění Zelené dohody na místní úrovni; |
| --- | --- |

3.

spolupracovat s VR na zviditelňování a veřejné podpoře těchto opatření prostřednictvím jeho rámce pro provádění Zelené dohody na místní úrovni;

| 4. | zahrnout do rámce Zelené dohody rozměr zdraví, podporovat zdravý životní styl pro všechny, dále zkoumat stávající spojitost a součinnost mezi zdravím, životním prostředím, energetikou, hospodářstvím, zaměstnaností, konkurenceschopností a ochranou klimatu a zároveň navrhnout jasnou strategii budování odolných území, ekonomik a společností v období po pandemii v rámci cílů udržitelného rozvoje stanovených OSN; |
| --- | --- |

4.

zahrnout do rámce Zelené dohody rozměr zdraví, podporovat zdravý životní styl pro všechny, dále zkoumat stávající spojitost a součinnost mezi zdravím, životním prostředím, energetikou, hospodářstvím, zaměstnaností, konkurenceschopností a ochranou klimatu a zároveň navrhnout jasnou strategii budování odolných území, ekonomik a společností v období po pandemii v rámci cílů udržitelného rozvoje stanovených OSN;

| 5. | podniknout další kroky ke snížení zátěže, jíž čelí vnitrostátní, regionální a místní orgány při svém úsilí o řešení krize COVID-19, a využít všechny dostupné finanční prostředky k tomu, aby se přispělo ke splnění potřeb evropských systémů zdravotní péče. Kvůli rychlému šíření viru se odvětví zdravotnictví a sociální péče ocitlo pod větším tlakem a zároveň je nutné se připravit na případnou „druhou vlnu“. Co se týče přeshraničního plánování v případě pandemií, je třeba podpořit vytvoření regionálních krizových týmů, v nichž budou zastoupeny všechny úrovně správy a jejichž činnost se bude řídit průběhem šíření nákazy a bude mít přeshraniční charakter; |
| --- | --- |

5.

podniknout další kroky ke snížení zátěže, jíž čelí vnitrostátní, regionální a místní orgány při svém úsilí o řešení krize COVID-19, a využít všechny dostupné finanční prostředky k tomu, aby se přispělo ke splnění potřeb evropských systémů zdravotní péče. Kvůli rychlému šíření viru se odvětví zdravotnictví a sociální péče ocitlo pod větším tlakem a zároveň je nutné se připravit na případnou „druhou vlnu“. Co se týče přeshraničního plánování v případě pandemií, je třeba podpořit vytvoření regionálních krizových týmů, v nichž budou zastoupeny všechny úrovně správy a jejichž činnost se bude řídit průběhem šíření nákazy a bude mít přeshraniční charakter;

| 6. | spolupracovat s VR na zvyšování povědomí a budování kapacit řídicích orgánů s cílem co nejlépe využít příležitostí, které nabízí Zelená dohoda, a současně podporovat přímější přístup místních a regionálních orgánů k finančním prostředkům EU, aby byly splněny cíle Zelené dohody, a zejména pak podpořit příhraniční oblasti tím, že bude rychleji zaveden evropský přeshraniční mechanismus; |
| --- | --- |

6.

spolupracovat s VR na zvyšování povědomí a budování kapacit řídicích orgánů s cílem co nejlépe využít příležitostí, které nabízí Zelená dohoda, a současně podporovat přímější přístup místních a regionálních orgánů k finančním prostředkům EU, aby byly splněny cíle Zelené dohody, a zejména pak podpořit příhraniční oblasti tím, že bude rychleji zaveden evropský přeshraniční mechanismus;

| 7. | prosazovat klimatický pakt jakožto společný podnik, jehož cílem je posílit spolupráci mezi místními a regionálními orgány, orgány a institucemi EU a občany v oblasti boje proti změně klimatu a zároveň řešit hospodářskou krizi způsobenou pandemií COVID-19. Klimatický pakt je rovněž zastřešující iniciativou, v jejímž rámci se sdružují všechny zainteresované strany, aby vypracovávaly a prováděly místní klimatické pakty a sdílely osvědčené postupy; |
| --- | --- |

7.

prosazovat klimatický pakt jakožto společný podnik, jehož cílem je posílit spolupráci mezi místními a regionálními orgány, orgány a institucemi EU a občany v oblasti boje proti změně klimatu a zároveň řešit hospodářskou krizi způsobenou pandemií COVID-19. Klimatický pakt je rovněž zastřešující iniciativou, v jejímž rámci se sdružují všechny zainteresované strany, aby vypracovávaly a prováděly místní klimatické pakty a sdílely osvědčené postupy;

| 8. | vytvořit fórum ekologického oživení, v jehož rámci by VR, Evropská komise, místní a regionální orgány a další zainteresované strany mohly spolupracovat na uskutečňování Zelené dohody v mezích nového rámce oživení po pandemii; |
| --- | --- |

8.

vytvořit fórum ekologického oživení, v jehož rámci by VR, Evropská komise, místní a regionální orgány a další zainteresované strany mohly spolupracovat na uskutečňování Zelené dohody v mezích nového rámce oživení po pandemii;

| 9. | zajistit, aby byl cíl nulového znečištění, jenž byl stanoven v Zelené dohodě v zájmu odstranění toxických látek ze životního prostředí, i nadále jedním z hlavních aspektů ekologického oživení. Mimořádný význam má ambiciózní akční plán pro nulové znečištění ovzduší, vod a půdy, a to zejména pro přispění k ochraně zdraví; |
| --- | --- |

9.

zajistit, aby byl cíl nulového znečištění, jenž byl stanoven v Zelené dohodě v zájmu odstranění toxických látek ze životního prostředí, i nadále jedním z hlavních aspektů ekologického oživení. Mimořádný význam má ambiciózní akční plán pro nulové znečištění ovzduší, vod a půdy, a to zejména pro přispění k ochraně zdraví;

| 10. | projevit větší ambice v souvislosti s budoucí strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti s cílem zastavit úbytek biologické rozmanitosti a umožnit EU, aby se postavila do čela celosvětového úsilí o ochranu a obnovu biologické rozmanitosti, což je nezbytné k zamezení dopadům budoucích pandemií nebo jejich zmírnění. Dále musí být prosazováno urychlené provedení evropské strategie v oblasti lesnictví a zajištěno zavedení náležitých mechanismů v zájmu výměny a šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

10.

projevit větší ambice v souvislosti s budoucí strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti s cílem zastavit úbytek biologické rozmanitosti a umožnit EU, aby se postavila do čela celosvětového úsilí o ochranu a obnovu biologické rozmanitosti, což je nezbytné k zamezení dopadům budoucích pandemií nebo jejich zmírnění. Dále musí být prosazováno urychlené provedení evropské strategie v oblasti lesnictví a zajištěno zavedení náležitých mechanismů v zájmu výměny a šíření osvědčených postupů;

| 11. | propagovat udržitelnou místní produkci potravin v rámci provádění iniciativ, které byly ohlášeny ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“, a tím chránit biologickou rozmanitost, půdu, vodu a mořské prostředí a zaručit zemědělcům v EU odpovídající úroveň příjmů. Zároveň je třeba zemědělským producentům zaručit spravedlivé tržní ceny při spravedlivém postavení na trhu, a to tím, že bude všeobecně závazné přizpůsobovat produkci potřebám trhu, zejména pokud na trhu zavládne krize. Dále je nutné podpořit zemědělce a venkovské oblasti při provádění nutných strukturálních změn, aby bylo možné přejít na udržitelnější potravinové systémy; |
| --- | --- |

11.

propagovat udržitelnou místní produkci potravin v rámci provádění iniciativ, které byly ohlášeny ve strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“, a tím chránit biologickou rozmanitost, půdu, vodu a mořské prostředí a zaručit zemědělcům v EU odpovídající úroveň příjmů. Zároveň je třeba zemědělským producentům zaručit spravedlivé tržní ceny při spravedlivém postavení na trhu, a to tím, že bude všeobecně závazné přizpůsobovat produkci potřebám trhu, zejména pokud na trhu zavládne krize. Dále je nutné podpořit zemědělce a venkovské oblasti při provádění nutných strukturálních změn, aby bylo možné přejít na udržitelnější potravinové systémy;

| 12. | vypracovat akční plán pro provádění evropského pilíře sociálních práv, který pomůže posílit sociální rozměr EU a zmírnit dopad probíhající ekologické a digitální transformace. VR zdůrazňuje, že provádění evropského pilíře sociálních práv má výraznou územní složku a že je třeba doplnit srovnávací přehled sociálních ukazatelů, který v současnosti zohledňuje pouze vnitrostátní průměry, o další regionální údaje; |
| --- | --- |

12.

vypracovat akční plán pro provádění evropského pilíře sociálních práv, který pomůže posílit sociální rozměr EU a zmírnit dopad probíhající ekologické a digitální transformace. VR zdůrazňuje, že provádění evropského pilíře sociálních práv má výraznou územní složku a že je třeba doplnit srovnávací přehled sociálních ukazatelů, který v současnosti zohledňuje pouze vnitrostátní průměry, o další regionální údaje;

| 13. | zahrnout do plánu provádění evropského pilíře sociálních práv evropskou záruku pro děti, která je zaměřena na otázku chudoby a vyloučení dětí v EU; |
| --- | --- |

13.

zahrnout do plánu provádění evropského pilíře sociálních práv evropskou záruku pro děti, která je zaměřena na otázku chudoby a vyloučení dětí v EU;

| 14. | prozkoumat potenciál sociální ekonomiky a vypracovat „akční plán pro sociální ekonomiku“, jehož zásady by byly zapracovány do různých sociálně-ekonomických politik Evropské unie, čímž by tento plán přispěl k ekologické a spravedlivé transformaci a plánu oživení na období po skončení pandemie COVID-19, v němž bude odstraněn nesoulad mezi vzděláváním, dovednostmi a pracovními místy, bude věnována přednostní pozornost nezaměstnanosti mladých lidí a bude prosazována genderová vyváženost; |
| --- | --- |

14.

prozkoumat potenciál sociální ekonomiky a vypracovat „akční plán pro sociální ekonomiku“, jehož zásady by byly zapracovány do různých sociálně-ekonomických politik Evropské unie, čímž by tento plán přispěl k ekologické a spravedlivé transformaci a plánu oživení na období po skončení pandemie COVID-19, v němž bude odstraněn nesoulad mezi vzděláváním, dovednostmi a pracovními místy, bude věnována přednostní pozornost nezaměstnanosti mladých lidí a bude prosazována genderová vyváženost;

| 15. | předložit ambiciózní reformu Paktu o stabilitě a růstu, při níž bude zohledněn cíl udržitelných veřejných financí a poučení z krize COVID-19; |
| --- | --- |

15.

předložit ambiciózní reformu Paktu o stabilitě a růstu, při níž bude zohledněn cíl udržitelných veřejných financí a poučení z krize COVID-19;

| 16. | pomoci podnítit veřejné i soukromé investice, které mohou mít na místní a regionální úrovni hmatatelný dopad na reálnou ekonomiku, a věnovat při tom pozornost specifické situaci nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

16.

pomoci podnítit veřejné i soukromé investice, které mohou mít na místní a regionální úrovni hmatatelný dopad na reálnou ekonomiku, a věnovat při tom pozornost specifické situaci nejvzdálenějších regionů;

| 17. | neprodleně navrhnout rozsáhlou reformu evropského semestru a správy ekonomických záležitostí v EU tak, aby se z nich stal transparentní, inkluzivní a demokratický proces. Vzhledem k tomu, že facilita na podporu oživení a odolnosti je pevně provázána s evropským semestrem, je o to naléhavější provést reformu, aby bylo možné zamezit další centralizaci a uplatňování přístupu shora dolů v plánech na podporu oživení a namísto toho položit důraz na hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých zemí a na kvalitní veřejné investice, které jsou pro udržitelné oživení v EU potřebné. Do reformovaného evropského semestru, který představuje celkovou evropskou hospodářskou strategii zajišťující provádění cílů udržitelného rozvoje v celé EU, je třeba začlenit zásady partnerství a víceúrovňové správy a územní rozměr, a to v souladu s návrhem VR na zavedení kodexu chování, který umožní zapojit do evropského semestru místní a regionální orgány na vnitrostátní úrovni a Evropský výbor regionů na úrovni evropské; |
| --- | --- |

17.

neprodleně navrhnout rozsáhlou reformu evropského semestru a správy ekonomických záležitostí v EU tak, aby se z nich stal transparentní, inkluzivní a demokratický proces. Vzhledem k tomu, že facilita na podporu oživení a odolnosti je pevně provázána s evropským semestrem, je o to naléhavější provést reformu, aby bylo možné zamezit další centralizaci a uplatňování přístupu shora dolů v plánech na podporu oživení a namísto toho položit důraz na hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých zemí a na kvalitní veřejné investice, které jsou pro udržitelné oživení v EU potřebné. Do reformovaného evropského semestru, který představuje celkovou evropskou hospodářskou strategii zajišťující provádění cílů udržitelného rozvoje v celé EU, je třeba začlenit zásady partnerství a víceúrovňové správy a územní rozměr, a to v souladu s návrhem VR na zavedení kodexu chování, který umožní zapojit do evropského semestru místní a regionální orgány na vnitrostátní úrovni a Evropský výbor regionů na úrovni evropské;

| 18. | zabývat se nestabilitou evropských hodnotových řetězců, která vyšla najevo během krize COVID-19. Dále musí být určeny nejslabší články a diverzifikovány zdroje v dodavatelských řetězcích EU, přičemž je nutné snížit jejich závislost na jednotlivých zemích, udržitelným způsobem posílit evropskou průmyslovou základnu a zajistit strategickou nezávislost průmyslu v EU. Nezbytné je rovněž vypracovat klastrovou politiku, neboť je klíčovou součástí všech průmyslových politik EU, které mohou přispět k posílení rozvoje evropských klastrů světové úrovně tím, že se propojí regionální klastry, sítě a ucelené systémy; |
| --- | --- |

18.

zabývat se nestabilitou evropských hodnotových řetězců, která vyšla najevo během krize COVID-19. Dále musí být určeny nejslabší články a diverzifikovány zdroje v dodavatelských řetězcích EU, přičemž je nutné snížit jejich závislost na jednotlivých zemích, udržitelným způsobem posílit evropskou průmyslovou základnu a zajistit strategickou nezávislost průmyslu v EU. Nezbytné je rovněž vypracovat klastrovou politiku, neboť je klíčovou součástí všech průmyslových politik EU, které mohou přispět k posílení rozvoje evropských klastrů světové úrovně tím, že se propojí regionální klastry, sítě a ucelené systémy;

| 19. | trvat na lepším provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU a zaměřit se na zlepšení sociálně-ekonomického a územního dopadu obchodních dohod, včetně budoucí dohody se Spojeným královstvím. Za tímto účelem je třeba provést podrobnější odvětvové a zeměpisné analýzy a zároveň zpřísnit podmínky uvedené v těchto kapitolách dohod o volném obchodu. Ztotožňuje se s názorem Evropské komise, že volný, spravedlivý a otevřený obchod může fungovat pouze se silnou a efektivní Světovou obchodní organizací (WTO), a podporuje její záměr zahájit rozsáhlou iniciativu týkající se reformy WTO; |
| --- | --- |

19.

trvat na lepším provádění kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU a zaměřit se na zlepšení sociálně-ekonomického a územního dopadu obchodních dohod, včetně budoucí dohody se Spojeným královstvím. Za tímto účelem je třeba provést podrobnější odvětvové a zeměpisné analýzy a zároveň zpřísnit podmínky uvedené v těchto kapitolách dohod o volném obchodu. Ztotožňuje se s názorem Evropské komise, že volný, spravedlivý a otevřený obchod může fungovat pouze se silnou a efektivní Světovou obchodní organizací (WTO), a podporuje její záměr zahájit rozsáhlou iniciativu týkající se reformy WTO;

| 20. | zajistit, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do přípravy a provádění dohod o partnerství a partnerských programů na období 2021–2027; |
| --- | --- |

20.

zajistit, aby byly místní a regionální orgány plně zapojeny do přípravy a provádění dohod o partnerství a partnerských programů na období 2021–2027;

| 21. | zajistit, aby větší flexibilita při čerpání Fondu soudržnosti a uplatňování pravidel státní podpory, která je nutná k podpoře oživení regionů, měst a venkovských oblastí po krizi COVID-19, nevedla k centralizaci pravomocí a nezbavila místní a regionální orgány jejich výsad; |
| --- | --- |

21.

zajistit, aby větší flexibilita při čerpání Fondu soudržnosti a uplatňování pravidel státní podpory, která je nutná k podpoře oživení regionů, měst a venkovských oblastí po krizi COVID-19, nevedla k centralizaci pravomocí a nezbavila místní a regionální orgány jejich výsad;

| 22. | využít zkušeností získaných v souvislosti s městskou agendou EU a s novou Lipskou chartou tím, že bude uspořádán summit měst věnovaný problematice udržitelného rozvoje měst; |
| --- | --- |

22.

využít zkušeností získaných v souvislosti s městskou agendou EU a s novou Lipskou chartou tím, že bude uspořádán summit měst věnovaný problematice udržitelného rozvoje měst;

| 23. | na základě návrhu iniciativy „renovační vlna“ a akčního plánu městského partnerství v oblasti bydlení, který byl přijat v listopadu 2018, vypracovat evropský program v oblasti bydlení, který tuto otázku začlení do jednotlivých politik EU, které ji ovlivňují; |
| --- | --- |

23.

na základě návrhu iniciativy „renovační vlna“ a akčního plánu městského partnerství v oblasti bydlení, který byl přijat v listopadu 2018, vypracovat evropský program v oblasti bydlení, který tuto otázku začlení do jednotlivých politik EU, které ji ovlivňují;

| 24. | navrhnout soudržnou a ambiciózní agendu EU pro venkovské oblasti, která bude určena zejména vzdáleným regionům, jež byly často opomíjeny, a vytvořit tak pevnější vazbu s občany, kteří žijí ve venkovských oblastech a jsou přirozeně více izolovaní od systému centralizované správy. Díky oživení měst a komunit ve venkovských oblastech by EU mohla ukázat, že tyto oblasti skutečně podporuje, a zvýšit svou opodstatněnost z místního pohledu; |
| --- | --- |

24.

navrhnout soudržnou a ambiciózní agendu EU pro venkovské oblasti, která bude určena zejména vzdáleným regionům, jež byly často opomíjeny, a vytvořit tak pevnější vazbu s občany, kteří žijí ve venkovských oblastech a jsou přirozeně více izolovaní od systému centralizované správy. Díky oživení měst a komunit ve venkovských oblastech by EU mohla ukázat, že tyto oblasti skutečně podporuje, a zvýšit svou opodstatněnost z místního pohledu;

| 25. | důrazně reagovat na problémy, s nimiž se potýká cestovní ruch v Evropě, a to jak prostřednictvím krátkodobého financování, tak prostřednictvím dlouhodobé strategie pro překonání krize, aby byl cestovní ruch v budoucnu odolnější a udržitelnější. Proto musí politika soudržnosti v rámci dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027 zajistit, aby byl lépe využíván potenciál kultury a cestovního ruchu. Hlavní pozornost je třeba věnovat dosažení hospodářské konkurenceschopnosti díky výzkumu, inovacím, digitální transformaci a evropskému programu pro evropský cestovní ruch; |
| --- | --- |

25.

důrazně reagovat na problémy, s nimiž se potýká cestovní ruch v Evropě, a to jak prostřednictvím krátkodobého financování, tak prostřednictvím dlouhodobé strategie pro překonání krize, aby byl cestovní ruch v budoucnu odolnější a udržitelnější. Proto musí politika soudržnosti v rámci dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027 zajistit, aby byl lépe využíván potenciál kultury a cestovního ruchu. Hlavní pozornost je třeba věnovat dosažení hospodářské konkurenceschopnosti díky výzkumu, inovacím, digitální transformaci a evropskému programu pro evropský cestovní ruch;

| 26. | provádět aktualizovaný akční plán digitálního vzdělávání, a v plné míře tak zohlednit dopady pandemie COVID-19 a nové podmínky pro vzdělávání a odbornou přípravu. Tento akční plán by měl být rovněž katalyzátorem rychlého rozvoje nástrojů distančního vzdělávání v regionech, městech, venkovských oblastech a v méně rozvinutých regionech, zejména ve školách, a díky němu by se digitální a mediální dovednosti měly stát nedílnou součástí celoživotního učení. Plán by měl sloužit jako platforma pro sdílení osvědčených postupů mezi evropskými městy a regiony a také na celém světě; |
| --- | --- |

26.

provádět aktualizovaný akční plán digitálního vzdělávání, a v plné míře tak zohlednit dopady pandemie COVID-19 a nové podmínky pro vzdělávání a odbornou přípravu. Tento akční plán by měl být rovněž katalyzátorem rychlého rozvoje nástrojů distančního vzdělávání v regionech, městech, venkovských oblastech a v méně rozvinutých regionech, zejména ve školách, a díky němu by se digitální a mediální dovednosti měly stát nedílnou součástí celoživotního učení. Plán by měl sloužit jako platforma pro sdílení osvědčených postupů mezi evropskými městy a regiony a také na celém světě;

| 27. | aktivně zapojit místní a regionální orgány do dokončení jednotného digitálního trhu tím, že se využije jejich klíčové úlohy při poskytování digitálních služeb občanům a při vytváření a spravování digitální infrastruktury. Dále je nutné zajistit důkladné monitorování a měření udržitelných postupů digitální transformace v evropských regionech a městech, přičemž zvláštní pozornost musí být věnována rozdílům mezi městy a venkovem; |
| --- | --- |

27.

aktivně zapojit místní a regionální orgány do dokončení jednotného digitálního trhu tím, že se využije jejich klíčové úlohy při poskytování digitálních služeb občanům a při vytváření a spravování digitální infrastruktury. Dále je nutné zajistit důkladné monitorování a měření udržitelných postupů digitální transformace v evropských regionech a městech, přičemž zvláštní pozornost musí být věnována rozdílům mezi městy a venkovem;

| 28. | zajistit více finančních prostředků v zájmu rychlého a rozsáhlého budování digitální infrastruktury a zejména sítí 5G v EU a intenzivnější vzdělávání v této oblasti, mj. prostřednictvím budoucího fondu EU na podporu oživení, a zároveň zaručit venkovským, horským a ostrovním oblastem, nejvzdálenějším regionům a oblastem, které čelí demografickým výzvám, rychlejší širokopásmové připojení a nezbytné vybavení; |
| --- | --- |

28.

zajistit více finančních prostředků v zájmu rychlého a rozsáhlého budování digitální infrastruktury a zejména sítí 5G v EU a intenzivnější vzdělávání v této oblasti, mj. prostřednictvím budoucího fondu EU na podporu oživení, a zároveň zaručit venkovským, horským a ostrovním oblastem, nejvzdálenějším regionům a oblastem, které čelí demografickým výzvám, rychlejší širokopásmové připojení a nezbytné vybavení;

| 29. | podpořit vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 v úzké součinnosti s Evropským výzkumným prostorem, aby byla zaručena vysoká úroveň vzdělávání a odborné přípravy a také rovnost a spravedlnost ve vzdělávání, a bylo tak možné reagovat na demografické změny a odliv mozků. Dále je nutné zapojit VR do přípravy a provádění budoucích opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a do uskutečňování aktualizované agendy dovedností pro Evropu a akčního plánu digitálního vzdělávání; |
| --- | --- |

29.

podpořit vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 v úzké součinnosti s Evropským výzkumným prostorem, aby byla zaručena vysoká úroveň vzdělávání a odborné přípravy a také rovnost a spravedlnost ve vzdělávání, a bylo tak možné reagovat na demografické změny a odliv mozků. Dále je nutné zapojit VR do přípravy a provádění budoucích opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a do uskutečňování aktualizované agendy dovedností pro Evropu a akčního plánu digitálního vzdělávání;

| 30. | předložit vědecky podložené hodnocení dopadu pandemie COVID-19 na demografické změny a zajistit, aby byly při rozhodování v budoucnu zohledněny místní potřeby a zvláštnosti; |
| --- | --- |

30.

předložit vědecky podložené hodnocení dopadu pandemie COVID-19 na demografické změny a zajistit, aby byly při rozhodování v budoucnu zohledněny místní potřeby a zvláštnosti;

| 31. | přednostně se zaměřovat na podporu určenou organizacím – včetně neziskových – a malým a středním podnikům, jednotlivým umělcům a zaměstnancům v kulturních a kreativních odvětvích, jichž se pandemie COVID-19 dotkla nejvíce. V procesu zlepšování stávajícího strategického rámce EU pro kulturu a v příštím programu Kreativní Evropa by měl být kladen zvláštní důraz na posílení a ochranu bohaté evropské kulturní struktury i na regionální a místní specifika a dědictví; |
| --- | --- |

31.

přednostně se zaměřovat na podporu určenou organizacím – včetně neziskových – a malým a středním podnikům, jednotlivým umělcům a zaměstnancům v kulturních a kreativních odvětvích, jichž se pandemie COVID-19 dotkla nejvíce. V procesu zlepšování stávajícího strategického rámce EU pro kulturu a v příštím programu Kreativní Evropa by měl být kladen zvláštní důraz na posílení a ochranu bohaté evropské kulturní struktury i na regionální a místní specifika a dědictví;

| 32. | zajistit, aby pomoc, kterou EU poskytne kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím na období po krizi, byla předána místním komunitám a aby do ní byly v dostatečné míře zapojeny a jejím prostřednictvím posíleny místní a regionální orgány, které mají zásadní význam pro demokratickou legitimitu angažovanosti EU v těchto zemích. Zároveň je nutné i nadále zdůrazňovat a řešit rizika spojená se zmocňováním se místních veřejných struktur, jež ohrožuje základy demokracie; |
| --- | --- |

32.

zajistit, aby pomoc, kterou EU poskytne kandidátským zemím a potenciálním kandidátským zemím na období po krizi, byla předána místním komunitám a aby do ní byly v dostatečné míře zapojeny a jejím prostřednictvím posíleny místní a regionální orgány, které mají zásadní význam pro demokratickou legitimitu angažovanosti EU v těchto zemích. Zároveň je nutné i nadále zdůrazňovat a řešit rizika spojená se zmocňováním se místních veřejných struktur, jež ohrožuje základy demokracie;

| 33. | zvýšit podporu EU zaměřenou na potřeby místních a regionálních orgánů a jejich organizací v partnerských zemích, zejména v partnerských zemích jižního Středomoří a v zemích Východního partnerství, s cílem dát nový impuls decentralizačním reformám, zlepšit výsledky v oblasti správy věcí veřejných a zvýšit viditelnost přínosů politik EU na celém území a na všech úrovních správy partnerských zemí. To by mělo zahrnovat zřízení školy pro veřejnou správu v rámci Východního partnerství, jak bylo navrženo ve společném sdělení o politice Východního partnerství po roce 2020; |
| --- | --- |

33.

zvýšit podporu EU zaměřenou na potřeby místních a regionálních orgánů a jejich organizací v partnerských zemích, zejména v partnerských zemích jižního Středomoří a v zemích Východního partnerství, s cílem dát nový impuls decentralizačním reformám, zlepšit výsledky v oblasti správy věcí veřejných a zvýšit viditelnost přínosů politik EU na celém území a na všech úrovních správy partnerských zemí. To by mělo zahrnovat zřízení školy pro veřejnou správu v rámci Východního partnerství, jak bylo navrženo ve společném sdělení o politice Východního partnerství po roce 2020;

| 34. | přispět ke splnění cílů udržitelného rozvoje aktivním zapojením místních a regionálních orgánů z partnerských zemí a podporováním činností vzájemné spolupráce v duchu partnerství a solidarity, zejména s ohledem na závažné celosvětové dopady pandemie COVID-19 a opatření přijatá s cílem zamezit šíření této nákazy; |
| --- | --- |

34.

přispět ke splnění cílů udržitelného rozvoje aktivním zapojením místních a regionálních orgánů z partnerských zemí a podporováním činností vzájemné spolupráce v duchu partnerství a solidarity, zejména s ohledem na závažné celosvětové dopady pandemie COVID-19 a opatření přijatá s cílem zamezit šíření této nákazy;

| 35. | zapojit místní a regionální orgány do provádění a monitorování strategie EU pro rovnost žen a mužů a zahrnout do této strategie opatření a nástroje k posílení odolnosti vůči důsledkům, které v těchto otázkách přinesla krize způsobená onemocněním COVID-19; |
| --- | --- |

35.

zapojit místní a regionální orgány do provádění a monitorování strategie EU pro rovnost žen a mužů a zahrnout do této strategie opatření a nástroje k posílení odolnosti vůči důsledkům, které v těchto otázkách přinesla krize způsobená onemocněním COVID-19;

| 36. | využít konferenci o budoucnosti Evropy jako vhodnou příležitost k zamyšlení se společně s občany a místními a regionálními orgány nad EU jakožto projektem stavějícím na základních hodnotách, jako je demokracie, základní práva a právní stát, a nad nezbytnými změnami jejího stávajícího institucionálního rámce, aby se zlepšila její účinnost a legitimita a stoupl pocit odpovědnosti občanů za evropský projekt; |
| --- | --- |

36.

využít konferenci o budoucnosti Evropy jako vhodnou příležitost k zamyšlení se společně s občany a místními a regionálními orgány nad EU jakožto projektem stavějícím na základních hodnotách, jako je demokracie, základní práva a právní stát, a nad nezbytnými změnami jejího stávajícího institucionálního rámce, aby se zlepšila její účinnost a legitimita a stoupl pocit odpovědnosti občanů za evropský projekt;

| 37. | v plné míře zapojit VR, vnitrostátní parlamenty a regionální parlamenty s legislativními pravomocemi do všech orgánů konference o budoucnosti Evropy a co nejvíce tento proces přiblížit občanům. Dále je nutné spolupracovat s VR na přípravě pilotního modelu stálého a strukturovaného dialogu s občany prostřednictvím místních a regionálních orgánů, a zavést tak obousměrnou komunikaci mezi občany a orgány a institucemi EU, která by v pozdější fázi mohla přispět ke dlouhodobému zlepšení rozhodovacích postupů v EU; |
| --- | --- |

37.

v plné míře zapojit VR, vnitrostátní parlamenty a regionální parlamenty s legislativními pravomocemi do všech orgánů konference o budoucnosti Evropy a co nejvíce tento proces přiblížit občanům. Dále je nutné spolupracovat s VR na přípravě pilotního modelu stálého a strukturovaného dialogu s občany prostřednictvím místních a regionálních orgánů, a zavést tak obousměrnou komunikaci mezi občany a orgány a institucemi EU, která by v pozdější fázi mohla přispět ke dlouhodobému zlepšení rozhodovacích postupů v EU;

| 38. | zintenzivnit úsilí v boji proti dezinformacím, mj. i na místní a regionální úrovni, prostřednictvím podpory nezávislých ověřovatelů faktů, mediální gramotnosti a kvalitní žurnalistiky, a zároveň upozorňovat na to, že boj proti dezinformacím nesmí být zneužit jako záminka k cenzuře či k omezování svobody projevu; |
| --- | --- |

38.

zintenzivnit úsilí v boji proti dezinformacím, mj. i na místní a regionální úrovni, prostřednictvím podpory nezávislých ověřovatelů faktů, mediální gramotnosti a kvalitní žurnalistiky, a zároveň upozorňovat na to, že boj proti dezinformacím nesmí být zneužit jako záminka k cenzuře či k omezování svobody projevu;

| 39. | zaujmout komplexní přístup k politikám v oblasti migrace, začleňování a azylu, který bude vycházet ze zásad respektování základních lidských práv, subsidiarity, solidarity a mezinárodních závazků EU a jejích členských států. Dále je nutné zajistit, aby se účinněji společně usilovalo o ochranu vnějších hranic EU, a ve spolupráci s partnery EU a zeměmi původu a tranzitu zintenzivnit boj proti nelegální migraci a obchodování s lidmi. Nezbytné je i více podporovat místní a regionální orgány v jejich klíčové roli, kterou hrají v souvislosti s integračními politikami; |
| --- | --- |

39.

zaujmout komplexní přístup k politikám v oblasti migrace, začleňování a azylu, který bude vycházet ze zásad respektování základních lidských práv, subsidiarity, solidarity a mezinárodních závazků EU a jejích členských států. Dále je nutné zajistit, aby se účinněji společně usilovalo o ochranu vnějších hranic EU, a ve spolupráci s partnery EU a zeměmi původu a tranzitu zintenzivnit boj proti nelegální migraci a obchodování s lidmi. Nezbytné je i více podporovat místní a regionální orgány v jejich klíčové roli, kterou hrají v souvislosti s integračními politikami;

| 40. | pokračovat v úspěšné spolupráci s VR na zlepšování právní úpravy a prosazování koncepce „aktivní subsidiarity“, zejména prostřednictvím iniciativy Síť regionálních center pro přezkum provádění politiky EU (RegHub)a její nové role v platformě Fit pro budoucnost a prostřednictvím podporování VR při vytváření RegHub 2.0, aby se stal ještě efektivnějším poskytovatelem včasné zpětné vazby opírající se o zkušenosti uživatelů s prováděním politik EU na místní a regionální úrovni. Dále je nutné tyto zásady potvrdit a rozpracovat v připravovaném sdělení o zlepšování právní úpravy; |
| --- | --- |

40.

pokračovat v úspěšné spolupráci s VR na zlepšování právní úpravy a prosazování koncepce „aktivní subsidiarity“, zejména prostřednictvím iniciativy Síť regionálních center pro přezkum provádění politiky EU (RegHub)a její nové role v platformě Fit pro budoucnost a prostřednictvím podporování VR při vytváření RegHub 2.0, aby se stal ještě efektivnějším poskytovatelem včasné zpětné vazby opírající se o zkušenosti uživatelů s prováděním politik EU na místní a regionální úrovni. Dále je nutné tyto zásady potvrdit a rozpracovat v připravovaném sdělení o zlepšování právní úpravy;

| 41. | mít na zřeteli diskuse o budoucím pracovním programu Evropské komise, jež proběhly v regionálních parlamentech v návaznosti na závěry pracovní skupiny Evropské komise pro subsidiaritu a proporcionalitu a na pilotní projekt Evropského výboru regionů a Konference regionálních zákonodárných shromáždění Evropské unie (CALRE). |
| --- | --- |

41.

mít na zřeteli diskuse o budoucím pracovním programu Evropské komise, jež proběhly v regionálních parlamentech v návaznosti na závěry pracovní skupiny Evropské komise pro subsidiaritu a proporcionalitu a na pilotní projekt Evropského výboru regionů a Konference regionálních zákonodárných shromáždění Evropské unie (CALRE).

VR pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil orgánům EU a předsednictvím Rady EU.

V Bruselu dne 2. července 2020

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 440 final.

1

---

STANOVISKA

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/21

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění dohod o volném obchodu z regionální a místní perspektivy

(2020/C 324/04)

| Zpravodaj: | Michael MURPHY (IE/ELS), člen rady hrabství Tipperary |
| --- | --- |
| Odkaz: | zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění dohod o volném obchodu na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018
  COM(2019) 455 final |

Zpravodaj:

Michael MURPHY (IE/ELS), člen rady hrabství Tipperary

Odkaz:

zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění dohod o volném obchodu na období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018

COM(2019) 455 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | vítá výroční zprávu Komise o provádění dohod o volném obchodu a považuje ji nejen za zásadní krok směrem k větší transparentnosti, ale také za účinný nástroj k tomu, jak poskytovat veřejnosti objektivní informace o souvislostech obchodních dohod, které EU vyjednala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že obchodní politika EU má značný potenciál z hlediska plnění cílů EU, zejména co se týče udržitelného růstu, plnění cílů udržitelného rozvoje, zaměstnanosti, pracovních míst a investic v EU. Nicméně si je zároveň vědom toho, že krize COVID-19 je pro evropské i světové hospodářství obrovským šokem a že kvůli ní nebude možné využít příležitostí, které celosvětový obchod nabízí malým a středním podnikům. Podle nedávného průzkumu GŘ TRADE se v roce 2020 očekává pokles světového obchodu v rozmezí od 10 do 16 %. V EU-27 se v oblasti vývozu mimo členské státy EU předpokládá snížení v rozmezí od 9 do 15 %, což znamená, že tento vývoz poklesne o 282 až 470 miliard EUR (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že 36 milionů pracovních míst v EU závisí na vývozu mimo EU, přičemž 13,7 milionu z nich zastávají ženy, že v letech 2000 až 2017 se podíl pracovních míst v EU podporovaných vývozem do zbytku světa zvýšil o 66 % a že tento podíl pracovních míst EU podporovaných odbytem zboží a služeb do zbytku světa na celkové zaměstnanosti vzrostl z 10,1 % v roce 2000 na 15,3 % v roce 2017 (2). S obavami konstatuje, že Mezinárodní organizace práce odhaduje, že vinou pandemie COVID-19 dojde v roce 2020 jen v Evropě k zániku 12 milionů pracovních míst; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje význam volného mezinárodního obchodu založeného na pravidlech, který je přínosný pro všechny obchodní partnery. Vyzývá Komisi, aby i nadále hájila obchodní zájmy EU a bojovala proti rostoucímu trendu protekcionismu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje na skutečnost, že v EU mají dohody o volném obchodu dopad, který se projevuje na regionální úrovni. Požaduje proto, aby ho Komise systematicky informovala a dopad, který může mít obchod na obce a regiony, zohlednila již v počáteční fázi jednání; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že dohody o volném obchodu by měly být uzpůsobeny malým a středním podnikům a stejně tak by i malé a střední podniky měly být uzpůsobeny pro tyto dohody. V tomto ohledu vyzdvihuje klíčovou úlohu, kterou hrají v praxi místní a regionální orgány při vysvětlování obsahu dohod o volném obchodu malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že všechny úrovně veřejné správy nesou společnou odpovědnost za zaručení toho, že přínosy globalizace budou spravedlivě rozloženy a její negativní dopady zmírněny; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je znepokojen tím, že přibývající počet opatření, která nejsou v souladu s pravidly WTO, a nových, diskriminujících necelních opatření skrývá riziko nepřiměřené vzájemné regulační zátěže a stává se novým standardem světového obchodu. Domnívá se, že je třeba znovu přezkoumat, zda jsou stávající unijní programy podpory a dohled nad nimi v souladu s pravidly EU v oblasti hospodářské soutěže, aby bylo možné podporovat regiony zasažené obchodními válkami tím, že se omezí zátěž, která je na ně kladena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá, že Komise dne 22. prosince 2017 zřídila skupinu odborníků pro obchodní dohody, jejímž cílem je zvýšit transparentnost a inkluzivnost obchodní politiky EU. Konstatuje však, že ani jeden z 28 odborníků působících v této skupině (3) nezastupuje místní nebo regionální orgán nebo jejich sdružení. Vyzývá Komisi, aby zachovala stávající složení této skupiny odborníků a aby v ní VR i nadále zastával funkci pozorovatele. Pokud dojde ke změně obecné struktury této skupiny odborníků, požaduje VR, aby do ní byl přizván jako člen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá, že 29 až 31 % obchodu EU spadá pod preferenční obchodní dohody; |
| --- | --- |

10.

Doporučení týkající se pandemie COVID-19

| 11. | vítá oznámení Komise o zahájení přezkumu obchodní politiky, který vyústí v přijetí nové strategie do konce tohoto roku. Vyzývá však Komisi, aby zajistila, že tento přezkum bude věnovat náležitou péči a pozornost otázce provádění dohod o volném obchodu v regionech a městech členských států; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pandemie COVID-19 poukázala na to, že globální ekonomiky jsou silně provázané a v době krize není žádná země schopna zajistit své potřeby samostatně. Proto v zájmu zajištění spravedlivého a otevřeného systému světového obchodu založeného na pravidlech naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby pokračovala ve své práci na reformě WTO. Ve stejném duchu konstatuje, že v případech, kdy je narušena globální hospodářská soutěž, musí EU plně využít své nástroje na ochranu obchodu a vytvořit nové nástroje, jež budou řešit praktiky třetích zemí narušující trh; |
| --- | --- |

12.

| 13. | Naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby pokračovala ve své práci v oblasti řešení narušené hospodářské soutěže na jednotném trhu způsobené zahraničními subvencemi. V té souvislosti očekává, že Komise zveřejní bílou knihu o vytvoření rovných podmínek v souvislosti se zahraničními subvencemi. Pokrok v této oblasti činnosti je obzvláště důležitý k zajištění rovných podmínek pro podniky EU v oblastech, jako je zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že regiony a jejich správní orgány jsou konec konců naprosto stěžejní v krizi, kdy řeší její zdravotní a hospodářské dopady. Domnívá se proto, že EU musí pracovat na budování strategických rezerv životně důležitého vybavení, aby regiony připravila na případné budoucí pandemie. Vítá v té souvislosti koncepci „otevřené strategické autonomie“ předloženou Komisí, jejímž účelem je diverzifikovat globální dodavatelské řetězce a navrátit zpět do EU některé výroby kritických materiálů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá nový návrh VFR ze dne 27. května, včetně nové iniciativy REACT-EU a dočasného posílení nástroje Next Generation EU. V této souvislosti vítá přidělení dalších finančních prostředků na politiku soudržnosti, které mohou být použity k řešení hospodářských dopadů krize, mimo jiné tím, že budou zajišťovat investice a likviditu pro zasažené malé a střední podniky přímo v místě, a to zejména v odvětvích, která byla zasažena nejvíce. Zajistí se tak záchrana co největšího počtu podniků i pracovních míst; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá zjednodušení podávání žádostí do řady programů financování EU, včetně InvestEU, s ohledem na krizi COVID-19. Naléhá však na Evropskou komisi, aby systém lepšího přístupu k financování řady programů pokračoval i po pandemii, což by evropským malým a středním podnikům umožnilo proměnit digitalizaci a techniky dekarbonizace v ziskové příležitosti s cílem vytvářet udržitelný hospodářský růst a udržitelná pracovní místa; |
| --- | --- |

16.

Využití veškerého potenciálu obchodních dohod – regionální a obchodní perspektiva

| 17. | plně souhlasí s názorem Komise, že podniky z EU mohou těžit z výhod obchodních dohod EU pouze tehdy, mají-li příslušné informace o obsahu těchto dohod a chápou-li, jak fungují v praxi. Vyzdvihuje nutnost zapojit zástupce regionů do snah o to, aby se zlepšilo provádění dohod o volném obchodu. Za tímto účelem poukazuje na význam přípravy akčních plánů pro provádění dohod o volném obchodu, které by byly uzpůsobeny jednotlivým členským státům, jejich regionům a regionálním obchodním zájmům; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se znepokojením konstatuje, že složitost pravidel původu a administrativních formalit vyžadovaných obchodními partnery EU k poskytování preferencí podnikům z EU a úsilí vynakládané na prokázání preferenčního původu se zdají být neúměrné možnostem malých a středních podniků z EU, neboť nedisponují stejnými zdroji jako podniky velké; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opakuje svůj dlouhotrvající názor, že budoucí obchodní dohody EU nesmí bránit správním orgánům na žádné úrovni v poskytování, podporování nebo regulování veřejných služeb ani jim bránit v rozšiřování škály služeb, které nabízejí veřejnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že většina vývozních aktivit malých a středních podniků je uskutečňována v rámci jednotného trhu (4), pouze zhruba polovina malých a středních podniků prodává své zboží mimo trh EU-28 (5). Dále konstatuje, že vývozní činnost malých a středních podniků je také velmi koncentrovaná: více než dvě třetiny celkového vývozu malých a středních podniků z EU pochází z šesti členských států (6); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že podle nedávného průzkumu VR a Eurochambres je k účinnému provádění obchodních dohod nutné (7):






  a) | řešit nedostatečné znalosti o dohodách o volném obchodu, které EU uzavírá, poskytováním praktických informací o tom, jak mohou malé a střední podniky v praxi využít konkrétní dohodu o volném obchodu, a prováděním většího počtu informačních akcí zaměřených na podnikatelskou sféru na místní a regionální úrovni (školení, semináře, workshopy, putovní propagační kampaně atd.); |
| --- | --- | --- |

21.

a)

řešit nedostatečné znalosti o dohodách o volném obchodu, které EU uzavírá, poskytováním praktických informací o tom, jak mohou malé a střední podniky v praxi využít konkrétní dohodu o volném obchodu, a prováděním většího počtu informačních akcí zaměřených na podnikatelskou sféru na místní a regionální úrovni (školení, semináře, workshopy, putovní propagační kampaně atd.);

| b) | zvyšovat uživatelskou vstřícnost dostupných bezplatných nástrojů zaměřených na podporování podniků a malých a středních podniků a povědomí veřejnosti o jejich existenci; |
| --- | --- |

b)

zvyšovat uživatelskou vstřícnost dostupných bezplatných nástrojů zaměřených na podporování podniků a malých a středních podniků a povědomí veřejnosti o jejich existenci;

| c) | řešit problém složitosti a nedostatečné soudržnosti pravidel původu a celních postupů; |
| --- | --- |

c)

řešit problém složitosti a nedostatečné soudržnosti pravidel původu a celních postupů;

| d) | urychleně zavést bezplatný internetový kalkulátor pravidel původu, který by byl doplňkovým, okamžitě použitelným nástrojem k podpoře malých a středních podniků v EU při vyrovnávání se s těmito složitými pravidly obchodních dohod EU; |
| --- | --- |

d)

urychleně zavést bezplatný internetový kalkulátor pravidel původu, který by byl doplňkovým, okamžitě použitelným nástrojem k podpoře malých a středních podniků v EU při vyrovnávání se s těmito složitými pravidly obchodních dohod EU;

| 22. | zastává názor, že je třeba intenzivněji šířit informace o fungování mezinárodního obchodu, zejména na úrovni členských států a jejich místních a regionálních orgánů, které musí sehrávat klíčovou úlohu, neboť místní malé a střední podniky znají a mají k nim blízko. Proto si je vědom toho, že VR a Komise mohou systematicky spolupracovat na šíření příslušných informací a rozvíjení příslušných interaktivních nástrojů, jako například kalkulátoru pravidel původu pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vítá, že Komise pokročila v práci na internetovém portálu, který spojí dvě databáze – databázi o přístupu na trh a asistenční službu pro obchod; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dále vítá stávající nástroje, které Komise používá k podporování malých a středních podniků z EU v jejich úsilí o internacionalizaci, aby byly v celosvětovém měřítku konkurenceschopnější, a zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby byl při využívání těchto nástrojů uplatňován přístup zdola nahoru; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se znepokojením bere na vědomí otázky, které zatím podle zprávy Komise nebyly mezi obchodními partnery vyřešeny. Konkrétně se jedná o skutečnost, že produkty z EU nadále narážejí při přístupu na některé trhy v partnerských zemích na překážky. Proto by jednou z hlavních priorit mělo být vzájemné nebyrokratické uznávání technických standardů; |
| --- | --- |

25.

Zajištění toho, aby hospodářská angažovanost EU ve světě nevytvářela nerovnosti mezi regiony EU

| 26. | má za to, že i přes celkový hospodářský růst vyvolaný díky dohodám o volném obchodu budou zřejmě některá hospodářská odvětví, a tedy i regiony, v nichž se tato odvětví nacházejí, negativně ovlivněna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | souhlasí s názorem Komise, že obchodní dohody EU nabízejí obrovský potenciál pro vývoz zemědělských produktů z EU. Je však znepokojen tím, že se v návrhu průběžné zprávy o posouzení dopadu, který bude mít obchodní dohoda uzavřená s Mercosurem na udržitelnost, tvrdí, že na zemědělství a venkovské oblasti EU bude mít pravděpodobně negativní dopad. To je také důvod, proč některé členské státy dohodu v její stávající podobě odmítají. Dále trvá na tom, že dohodu s Mercosurem je třeba posoudit z hlediska cíle snížení emisí skleníkových plynů. V této souvislosti by ratifikace dohody mezi EU a Mercosurem měla být podmíněna opatřeními, která zvrátí stávající rekordní míru odlesňování Amazonie v Brazílii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na to, že v průzkumu, který provedl VR ve spolupráci s Eurochambres v souvislosti s prováděním dohod o volném obchodu, byl za jeden z významných problémů, s nimiž se regiony potýkají, když vstoupí v platnost obchodní dohody EU, označen mj. konkurenční tlak ze strany zahraničních podniků (8); |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že podle studie (9), kterou vypracovala výzkumná služba Evropského parlamentu na základě analýzy obchodních toků v některých členských státech, existuje kladný, úzký vzájemný vztah mezi vývozní bilancí regionů a jejich HDP a že se obchod silně koncentruje v několika málo regionech jednotlivých členských států, které byly předmětem analýzy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná, že Komise ve svém diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace a v diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU uznala nerovnoměrné dopady globalizace na jednotlivá území a zdůraznila, že globalizace má sice plošný přínos, nicméně její náklady se často koncentrují na omezeném prostoru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | upozorňuje na to, že odstranění těchto výše popsaných nerovností vyžaduje reakci ze strany celé EU, aby žádný člověk ani region nezůstával pozadu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je pevně přesvědčen o tom, že mocným nástrojem k včasnému zjištění a vyčíslení potenciálních asymetrických dopadů obchodních dohod na evropské regiony mohou být posouzení územního dopadu, která dotčeným územím umožní přijmout za účelem řešení těchto dopadů správnou veřejnou politiku. Považuje to za zásadní aspekt tvorby řádné a transparentní obchodní politiky založené na důkazech; |
| --- | --- |

32.

| 33. | klade mimořádný důraz na úlohu, kterou hraje při zvyšování konkurenceschopnosti územních celků EU politika soudržnosti prostřednictvím cílených investic uzpůsobených potřebám jednotlivých územních celků v klíčových oblastech, mezi něž patří síťová infrastruktura, výzkum a inovace, male a střední podniky, služby v oblasti informačních technologií, opatření v oblasti životního prostředí a klimatu, kvalitní pracovní místa a sociálního začleňování; |
| --- | --- |

33.

| 34. | v souvislosti s přesvědčivými důkazy o regionálních modelech v mezinárodním obchodu připomíná, že pokud bude EU dále liberalizovat obchod, je nezbytně nutné, aby každé významné iniciativě v této oblasti předcházelo posouzení dopadů, které by se zaměřilo na možné důsledky na celostátní úrovni a zejména na nižší než celostátní úrovni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá, že Komise ve svém plánu na podporu oživení Evropy z května 2020 navrhla posílit své nástroje pro mimořádné situace, mimo jiné Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), a učinit je pružnějšími, aby bylo v případě potřeby možné rychle a v patřičném rozsahu vyčlenit zdroje. Očekává, že Komise svůj návrh urychleně předloží, a znovu v této souvislosti opakuje (10), že předchozí návrh EFG na programové období 2021–2027 předpokládal relativně vysoké prahy pro způsobilost (minimálně 250 propuštěných) (11) a malý rozpočtový rámec ve výši 225 mil. EUR ročně. |
| --- | --- |

35.

Obchodní politika jakožto klíčový nástroj k posílení udržitelnosti

| 36. | je přesvědčen, že obchodní politika musí plnit důležitou funkci při zaručení toho, že globalizace bude mít pozitivní hospodářské, sociální, územní a environmentální důsledky pro občany a podniky v Evropě i mimo ni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že podle zvláštního průzkumu Eurobarometr z roku 2019 (12) došlo k nárůstu podílu respondentů, kteří uvedli, že mají obavy z negativního dopadu mezinárodního obchodu na životní prostředí, a že se v tomto průzkumu se rovněž zjistilo, že vzrostl počet respondentů, kteří se domnívají, že z mezinárodního obchodu nemají žádný prospěch právě kvůli jeho dopadům na životní prostředí; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že Zelená dohoda pro Evropu má zasadit obchodní politiku spolu s hospodářskou politikou, regulační politikou a politikou v oblasti hospodářské soutěže do rámce komplexního úsilí o zlepšení životního prostředí a stanovení ambiciózních environmentálních cílů pro průmysl jako celek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | domnívá se, že k nastolení rovných podmínek hospodářské soutěže lze použít mechanismus určený k předcházení „úniku uhlíku“. Podotýká však, že toto opatření musí nastolit rovnováhu mezi aspekty životního prostředí, obchodu a spravedlnosti, aby se zabránilo přijetí protiopatření bránících vývozu z členských států EU, což by poškodilo průmysl EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | důrazně podporuje patnáctibodový akční plán Komise jakožto hlavní nástroj ke zvýšení účinnosti kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji, jež jsou součástí všech moderních obchodních dohod EU. To však lze provést pouze prostřednictvím odpovídajících ustanovení, která zajistí, že požadavky na udržitelnost budou vymahatelné, ověřitelné a finančně postižitelné; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pokud jde o rozhodnutí, zda by mělo mít porušení ustanovení kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji nějaké obchodní (nebo s obchodem spojené) důsledky, podporuje názor, že by do dohody měla být zapracována ustanovení o mechanismech sankcí ukládaných v případě, že se země dopustí nekalé hospodářské soutěže např. tím, že budou obcházet základní normy MOP nebo normy udržitelnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poukazuje na to, že je třeba, aby byly kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách EU lépe prováděny pomocí „měkkých“ opatření a lepšího využívání vlastních diplomatických zdrojů EU a členských států; |
| --- | --- |

42.

| 43. | dále požaduje, aby obchodní dohody EU povinně obsahovaly přísná pravidla upravující nesprávnou resp. neoprávněnou výši převodních cen a daňové úniky kótovaných společností; |
| --- | --- |

43.

| 44. | souhlasí s postojem, že kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji mohou prostřednictvím obchodu zlepšit některé otázky, jako je důstojná práce, ochrana životního prostředí a boj proti změně klimatu, aby bylo dosaženo účinné a udržitelné změny politiky (13) ve třetích zemích. Podotýká však zároveň, že tyto otázky jsou ze své podstaty výsledkem demokratických procesů zakotvených v ústavním řádu každé dotčené země; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v této souvislosti vítá rozhodnutí Komise jmenovat vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod, který bude pozorně monitorovat provádění opatření v oblasti ochrany klimatu, životního prostředí a práce zakotvených v obchodních dohodách EU, a pevně věří, že tento vrchní úředník naváže pevné komunikační vztahy s občanskou společností a místními a regionálními orgány. Vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila, že tomuto úřadu budou přiděleny dostatečné zdroje, aby mohl plnit své cíle; |
| --- | --- |

45.

| 46. | v této souvislosti však odkazuje na svoji studii na téma Demokratický rozměr jednání EU o obchodních dohodách – úloha a odpovědnost občanů a místních a regionálních orgánů, v níž se zdůrazňuje, že k zajištění transparentního a participativního procesu nestačí pouhá disponibilita informací a že je potřeba věnovat zvláštní pozornost mechanismům na národní a místní úrovni, které mají zaručit přístup k těmto informacím. Místní a regionální orgány zejména zdůrazňují, že často chybí formální mechanismy diskuse s příslušnou národní úrovní o obchodní politice. Tento nedostatek je ještě citelnější na úrovni EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zároveň je přesvědčen, že by obchodní politika EU neměla podrývat úsilí v oblasti rozvojové pomoci, které EU vynakládá ve třetích zemích, a vyzývá k tomu, aby byl v případě zranitelnějších ekonomik přijat vyvážený přístup k volnému obchodu. Poukazuje na důležitost volného a spravedlivého obchodu a vyzdvihuje potenciál, který má hospodářská integrace uvnitř regionů a mezi nimi navzájem pro snížení chudoby. Požaduje větší soudržnost politik v oblasti mezinárodního obchodu a rozvoje a bere na vědomí, že EU upouští od mezinárodní rozvojové pomoci a přechází k přístupu spočívajícím v rovnějších partnerstvích; |
| --- | --- |

47.

Zmírnění negativních dopadů mimořádných událostí na konkrétní odvětví a regiony

| 48. | vyzývá všechny klíčové institucionální aktéry, aby věnovali zvláštní pozornost stávajícím obchodním vazbám mezi regiony EU-27 a Spojeným královstvím, které budou do značné míry určující pro to, jaký dopad bude mít vystoupení Spojeného království z EU na jejich ekonomiky. Musí být navržena vhodná opatření pro odvětví a území, jež budou obzvlášť negativně zasažena; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vítá doporučení Evropské komise Radě ze dne 3. února 2020, aby byla zahájena jednání o novém partnerství se Spojeným královstvím. Je přesvědčen, že Komise musí zajistit, aby vyjednaná dohoda hájila zájmy EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poukazuje na poziční dokument španělské delegace ve Výboru regionů (14) a vyjadřuje politování nad skutečností, že rozhodnutí Spojených států uvalit na evropské výrobky další cla ve výši 7 496 miliard USD jako protiopatření přijaté v reakci na dotace EU a některých vlád členských států pro výrobce letadel Airbus bude mít v prvé řadě dopad na zemědělské a zemědělsko-potravinářské produkty vyrobené v členských státech EU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že cla na ocel, která uvalily USA, způsobila závažné přesměrování obchodu s výrobky z oceli ze třetích zemí, které stále častěji pronikají na evropský trh. Vzhledem k poklesu hospodářského růstu v ocelářském průmyslu by měla být přezkoumána účinnost příslušných protekcionářských opatření, která EU přijala, aby se předešlo tomu, že domácí ocelářské podniky utrpí další škody. Předmětem tohoto přezkumu by mělo být konkrétně zrušení předchozích zvýšení celních kvót; |
| --- | --- |

51.

Zajištění rovných podmínek podnikům z EU v obchodním systému založeném na pravidlech

| 52. | připomíná, že sankce EU uvalované na třetí země z různých geopolitických důvodů, které nesouvisejí s obchodem, jsou opláceny uvalováním protisankcí, jež neúměrně postihují některé regiony se zavedenými obchodními vazbami v těchto třetích zemích. Domnívá se, že je třeba nastolit správnou rovnováhu mezi přijímáním kompenzačních opatření a zachováním hospodářské soutěže a že je třeba přezkoumat stávající unijní programy podpory, aby bylo možné podporovat regiony zasažené obchodními válkami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | upozorňuje na nedávno vznesené požadavky na to, aby obchodní politika EU byla důraznější a chránila technologie, podniky a trhy před nekalými obchodními praktikami zvenčí, a je toho názoru, že EU potřebuje aktivnější obchodní politiku, aby své podniky chránila pomocí náležitých kompenzačních opatření, jež by držela krok s nejnovějším vývojem v hodnotovém řetězci, a pomocí závazného právního rámce pro obchodní spory. Vítá podporu, již EU vyjadřuje mnohostrannému přístupu, a řadu předložených návrhů na reformu WTO, ale i aktivní postoj Komise k patové situaci týkající se odvolacího orgánu WTO, tj. prozatímní ujednání o odvolání s Kanadou a Norskem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | konstatuje však, že ačkoli lze důvodně předpokládat, že se žádná země nemůže od globalizace izolovat, aniž by jí to způsobilo obrovské výdaje, je riziko zhroucení mnohostranného obchodního systému skutečné a EU musí uvažovat o plánu B; |
| --- | --- |

54.

| 55. | důrazně podporuje návrh Komise na změnu nařízení o vymáhání předpisů tak, aby mohla Komise aktivovat protiopatření v případě, že partneři brání tomu, aby spor dospěl do bodu, kdy by takové povolení bylo možné udělit; |
| --- | --- |

55.

| 56. | souhlasí s názorem, že EU musí přejít do ofenzívy, aby byla zaručena reciprocita a bránilo se protekcionismu při přístupu na trhy s veřejnými zakázkami ve třetích zemích; |
| --- | --- |

56.

| 57. | proto lituje, že nebylo dosaženo pokroku v interinstitucionálních jednáních o revidovaném návrhu týkajícím se nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek (15), který Komise předložila v roce 2016. |
| --- | --- |

57.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf.

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf.

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf.

3

(4)  Výzkumná služba Evropského parlamentu, CETA implementation: SMEs and regions in focus, studie vypracovaná na žádost VR, 18. listopadu 2019, ke stažení zde: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/cs/document.html?reference=EPRS_IDA%282019%29644179.

4

CETA implementation: SMEs and regions in focus,

(5)  Bleskový průzkum Eurobarometr č. 421, Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises (Internacionalizace malých a středních podniků), říjen 2015.

5

(6)  Belgie, Německo, Španělsko, Itálie, Nizozemsko a Spojené království.

6

(7)  Průzkum Eurochambres a VR, Implementation of Free Trade Agreements – Challenges and opportunities for businesses and regions, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/ECON/Survey_Note_CoR-Eurochambres_Survey_15_November_2019.pdf.

7

(8)  Průzkum Evropského výboru regionů a Eurochambres zaměřený na provádění dohod o volném obchodu, srpen až říjen 2019.

8

(9)  Výzkumná služba Evropského parlamentu, Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade, studie vypracovaná na žádost VR, 27. října 2017, ke stažení zde: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/cs/document.html?reference=EPRS_STU%282017%29608695.

9

Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade,

(10)  Stanovisko Evropského výboru regionů Posílení územní odolnosti: poskytnutí nástrojů regionům a městům, aby mohly čelit globalizaci (Úř. věst. C 54, 13.2.2018, s. 32).

10

(11)  Zejména s ohledem na skutečnost, že podobný americký program (Trade Adjustment Assistance, TAA) nestanoví žádný minimální práh počtu propuštěných pracovníků.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2246.

12

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/ip_19_6294.

(13)  Evropský parlament, Free trade or geo-economics? Trends in world trade, Tematická sekce Vnější vztahy, generální ředitelství pro vnější politiky Unie, září 2019.

13

Free trade or geo-economics? Trends in world trade

(14)  Postoj španělské delegace ve Výboru regionů k otázce dopadu, jejž mají obchodní spory a zavedení nových cel na zemědělské a zemědělsko-potravinářské produkty na regionální a místní ekonomiky v EU: https://cor.europa.eu/cs/news/Pages/US-tariffs-on-EU-agri-food-products.aspx.

14

(15)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/march/tradoc_157728.pdf.

15

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/28

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Kontrola účelnosti rámcové směrnice o vodě, směrnice o podzemních vodách, směrnice o normách environmentální kvality a směrnice o povodních

(2020/C 324/05)

| Zpravodaj: | Piotr CAŁBECKI (PL/ELS), maršálek Kujavsko-Pomořanského vojvodství |
| --- | --- |
| Odkazy: | SEC(2019) 438
  SWD(2019) 439
  SWD(2019) 440 |

Zpravodaj:

Piotr CAŁBECKI (PL/ELS), maršálek Kujavsko-Pomořanského vojvodství

Odkazy:

SEC(2019) 438

SWD(2019) 439

SWD(2019) 440

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

A.   Úvodní připomínky

| 1. | vítá skutečnost, že byla ve stanovené lhůtě provedena kontrola účelnosti rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních, a to v souladu s čl. 19 odst. 2 rámcové směrnice o vodě, v němž se uvádí, že „Komise přezkoumá tuto směrnici nejpozději do 19 let ode dne jejího vstupu v platnost a navrhne veškeré její nezbytné změny“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že voda je nejdůležitějším společným statkem a zdrojem, který je k dispozici v omezeném množství a jejž je třeba chránit a využívat udržitelným způsobem z hlediska kvality i kvantity. Ochrana tohoto zdroje a hospodaření s ním přesahuje hranice jednotlivých regionů a zemí, poněvadž 60 % povodí v EU se rozkládá na území více než jednoho členského státu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na to, že odvětví závislá na vodě přinášejí v EU ročně 3,4 bilionu EUR, což odpovídá 26 % roční hrubé přidané hodnoty v EU, a zaměstnávají přibližně 44 milionů osob. Zároveň se znepokojením konstatuje, že pouze u 40 % povrchových vod v Evropě byl zjištěn dobrý ekologický stav a pouze u 38 % dobrý chemický stav (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | s ohledem na pandemii COVID-19 požaduje lepší sterilizaci odpadních vod, intenzivnější výzkum v zájmu lepší konzervace odpadních vod (kanalizačních splašků a splaškových odpadních vod) a rozsáhlejší zavádění přírodou inspirovaných řešení s cílem vyloučit epidemiologická rizika ohrožující kvalitu vody; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že voda má zásadní význam pro zachování životního prostředí a přetrvání lidstva. Místní a regionální orgány v členských státech hrají stěžejní roli, co se týče monitorování a provádění preventivních a nápravných opatření s cílem zajistit a zaručit vysokou kvalitu vody. Města a regiony zaujímají přední místo při plnění úkolu zabezpečit všeobecný přístup k vodě a hygienickým zařízením jakožto základní právo. Je důležité vyřešit problém nedostatku odborné způsobilosti, nadměrné byrokracie a chybějícího víceúrovňového přístupu, neboť mají negativní dopad na účinnost a mohou zabránit tomu, aby se na místní a regionální úrovni uplatňovaly osvědčené postupy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje na to, že evropští občané pokládají vodu za důležitou – rozhodli se totiž věnovat jednu z prvních evropských občanských iniciativ otázkám souvisejícím s vodní politikou EU. V rámci této kontroly účelnosti plní Komise rovněž závazky, které přijala v reakci na evropskou občanskou iniciativu týkající se práva na vodu (Right2Water) (2), a sice že bude prosazovat přístup k vodě a hygienickým zařízením; |
| --- | --- |

6.

B.   Závěry plynoucí z kontroly účelnosti

| 7. | bere na vědomí, že uvedené směrnice dle výsledků kontroly účelnosti do značné míry vyhovují danému účelu, avšak je zde určitý prostor pro zlepšení. Prostřednictvím těchto směrnic se dosáhlo vyšší úrovně ochrany vodních útvarů a zvládání povodňových rizik. Skutečnost, že zatím nebyly plně uskutečněny cíle rámcové směrnice o vodě, je z velké části dána spíše neadekvátní výší vynaložených finančních prostředků, pomalým prováděním a nedostatečným zohledňováním environmentálních cílů v odvětvových politikách, a nikoli nějakými nedostatky v právních předpisech; |
| --- | --- |

7.

| 8. | za jednu z oblastí, v nichž by se dalo dosáhnout zlepšení a výraznějších výsledků, byly v kontrole účelnosti označeny chemické látky. Jsou zde sice jisté doklady toho, že díky rámcové směrnici o vodě, směrnici o normách environmentální kvality a směrnici o podzemních vodách se snížilo chemické znečištění vod v EU, v posouzení byly nicméně uvedeny tři oblasti, v nichž není stávající legislativní rámec optimální. Jde o rozdíly mezi jednotlivými státy (odlišnosti v seznamech znečišťujících látek) a mezní hodnoty, které by neměly překročit, seznam prioritních látek (zdlouhavý proces) a to, že směrnice o normách environmentální kvality a směrnice o podzemních vodách vyhodnocují riziko pro člověka a životní prostředí převážně z hlediska jednotlivých látek, aniž by braly v potaz kombinované účinky směsí látek, a nevyhnutelně pokrývají jen nepatrnou část látek vyskytujících se v životním prostředí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | upozorňuje na to, že je i nadále ohrožena kvalita zdrojů pitné vody. Vyjadřuje proto politování nad tím, že v kontrole účelnosti nebyla věnována pozornost fungování a provádění článku 7 rámcové směrnice o vodě, jehož cílem je zabránit zhoršování kvality vodních útvarů využívaných k odběru vody a snížit stupeň úpravy potřebný pro výrobu pitné vody. Hospodářské subjekty působící v oblasti zásobování pitnou vodou by měly mít možnost využívat zdroje vysoce kvalitní vody, aby snížily náklady na její úpravu. Vyzývá Komisi a spolunormotvůrce, aby zajistili zavedení přísných norem jakosti a bezpečnosti, jakož i soudržnost politik s ohledem na přepracované znění směrnice o pitné vodě, včetně jejích ustanovení o přístupu k vodě (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zklamán tím, že v kontrole účelnosti nebyl důkladněji posouzen dopad rozsudku Evropského soudního dvora týkající se řeky Vezery (4). Používání ustanovení o zamezení zhoršení a o zlepšení stavu vodních útvarů (čl. 4 odst. 1 rámcové směrnice o vodě) a ustanovení o výjimkách (čl. 4 odst. 4 až 7 téže směrnice) přineslo hospodářským subjektům i příslušným orgánům právní nejistotu. V této souvislosti je zejména potřeba důkladněji prozkoumat, jaký to má dopad na činnosti, které chrání životní prostředí (např. čistírny odpadních vod) nebo přispívají ke klimatické transformaci a hospodaření s energií a se zdroji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vzhledem k tomu, že v současnosti je vyňata více než polovina všech vodních útvarů v Evropě, bude dle jeho názoru – mírně řečeno – značně problematické dosáhnout do roku 2027 pozitivních výsledků a pravděpodobně jich do tohoto roku dosaženo nebude. Upozorňuje tedy na to, že bude nezbytné výrazně zvýšit vynakládané úsilí a zdroje a zlepšit provádění a prosazování rámcové směrnice o vodě, a zdůrazňuje, že bude nutné pokračovat v ochraně vody podle rámcové směrnice o vodě i po roce 2027; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby doplnila posouzení o zkušenosti z členských států, které uplatňují rámcovou směrnici o vodě v souladu se zásadami rozsudku týkajícím se řeky Vezery. Je znepokojující, že několik členských států neprovádí směrnici v dostatečném rozsahu, není to ale důvodem k tomu, aby se přehlížely právní problémy v těch zemích, které ji naopak provádějí řádně; |
| --- | --- |

12.

C.   Soudržnost politik – rámcová směrnice o vodě a jiné právní předpisy EU

| 13. | požaduje, aby se k otázkám týkajícím se vody přistupovalo méně izolovaně a aby byla zajištěna větší soudržnost a koordinace u všech vzájemně souvisejících právních předpisů EU, zejména pokud jde o změnu klimatu, oběhové hospodářství a nové znečišťující látky. Do všech politik EU by mělo být začleněno hospodaření s vodou odolné vůči změně klimatu a v rámcové směrnici o vodě by měl být vytyčen jasný a ambiciózní cíl týkající se zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podtrhuje provázanost rámcové směrnice o vodě a směrnice o povodních s jinými politikami, v nichž hrají místní a regionální orgány stěžejní roli – patří sem například územní plánování, zemědělství, výroba energie, zejména energie hydroelektrické (a zásobování energií), tepelné využívání vody k vytápění a chlazení, vodní doprava, lidské zdraví, cestovní ruch a provádění směrnice o čištění městských odpadních vod a směrnice o dusičnanech; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v tomto ohledu je potěšen tím, že bylo současně provedeno vyhodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod, která je základním pilířem nakládání s odpadními vodami v Evropě. Došlo se při něm k podobnému závěru jako při kontrole účelnosti, tj. že je nezbytné účinné a efektivní provádění stávajících právních nástrojů, které by mělo rozsáhlé přínosy pro společnost a životní prostředí. S politováním však konstatuje, že v rámci tohoto vyhodnocení nebyla posouzena účinnost dané směrnice z hlediska vypouštění průmyslových odpadních vod do stokových soustav a čistíren městských odpadních vod. Stejně tak s politováním konstatuje, že nebyla provedena právní analýza dopadu, který má chybějící soudržnost mezi článkem 4 rámcové směrnice o vodě a články 10, 7 a čl. 2 odst. 9 směrnice o čištění městských odpadních vod na nejefektivnější čistírny odpadních vod v Evropě; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mimoto upozorňuje na rozdíly v přístupech jednotlivých členských států, co se týče fosforu a eutrofizace, a vybízí k tomu, aby byl mezi směrnicí o čištění městských odpadních vod a rámcovou směrnicí o vodě zajištěn větší soulad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | považuje za nezbytné, aby se Evropská komise snažila ve větší míře prosazovat právní závazky týkající se hlavních faktorů, jež nepříznivě ovlivňují vodní prostředí, například ty, jež vyplývají ze směrnice o dusičnanech a směrnice o čištění městských odpadních vod. Velkou pozornost je třeba věnovat novým škodlivým mikroskopickým znečišťujícím látkám, včetně mikroplastů a léčivých přípravků, neboť stávající technologie používané v čistírnách odpadních vod neumožňují tyto látky zcela odstranit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že intenzivní zemědělství patří k hlavním faktorům vyvíjejícím tlak na povrchové a podzemní vody, mimo jiné na odběr vody a její znečištění pesticidy, hnojivy a farmaceutickými rezidui antibiotik podávaných hospodářským zvířatům. Příští společná zemědělská politika musí v plném rozsahu zohledňovat dopady zemědělské činnosti na vodu a podporovat přechod na postupy šetrnější vůči vodě. Řešení mohou zahrnovat návrhy na rozšíření environmentální podmíněnosti přístupu k platbám na všechna ustanovení rámcové směrnice o vodě, což podpoří ekologičtější zemědělství prostřednictvím „ekorežimů“, jakož i dialog a výměnu osvědčených postupů, do nichž se vodohospodářské subjekty, příslušné nevládní organizace a zemědělci aktivně zapojí; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná, že voda je hlavním směrodatným faktorem řádného fungování biosféry, biologické produktivity a absorpční kapacity a má vliv na činnosti v mnoha různých hospodářských odvětvích, zejména v zemědělství, energetice a průmyslu, a je těmito činnostmi rovněž ovlivňována. Probíhající i budoucí diskuse v rámci současného legislativního cyklu jsou skvělou příležitostí k zajištění toho, aby voda a zastřešující cíle rámcové směrnice o vodě byly začleněny do politik týkajících se jiných odvětví. Zdůrazňuje, že Zelená dohoda pro Evropu obsahuje ambiciózní cíle týkající se omezení využívání zdrojů, znečištění a toxicity. Do strategií, jako je nový akční plán pro oběhové hospodářství, akční plán pro nulové znečištění, nová strategie v oblasti biologické rozmanitosti nebo strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, by tudíž měly být jasně začleněny cíle rámcové směrnice o vodě, aby bylo dosaženo úplné soudržnosti politik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že využíváním recyklované odpadní vody k zavlažování v zemědělství lze zmírnit nedostatek vody a podpořit přizpůsobení se změně klimatu a oběhové hospodářství. V této souvislosti vítá přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody a připomíná svůj postoj k opětovnému využívání vody uvedený v příslušném stanovisku (5); |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi, aby vytvořila plně funkční systém monitorování pro pravidelné shromažďování aktuálních naměřených údajů o reziduích pesticidů v životním prostředí (zejména v půdě a vodě), přičemž by mohly být využity úspěšné zkušenosti se systémem monitorování půdy v rámci statistického průzkumu využívání půdy a krajinného pokryvu (LUCAS); |
| --- | --- |

21.

| 22. | je potěšen tím, že se Komise dne 13. ledna 2020 rozhodla zakázat thiakloprid, což je pesticid na bázi neonikotinoidů, který vyvolává obavy z hlediska vlivu na životní prostředí, zejména pak na podzemní vody, a jejž Evropský úřad pro bezpečnost potravin označil za látku nebezpečnou pro lidské zdraví. Vyslovuje se rovněž pro to, aby byl zakázán glyfosát a aby se v rámci SZP podpořilo ukončení používání pesticidů; |
| --- | --- |

22.

D.   Další kroky k zajištění dobrého stavu vodních útvarů v EU

| 23. | důrazně poukazuje na to, že se rámcová směrnice o vodě stala mezníkem na cestě ke zlepšení stavu vodních zdrojů v Evropě a příkladem pro ostatní světadíly. Je však naléhavě nutné ji aktualizovat s přihlédnutím k nově se objevujícím výzvám (změna klimatu, mikroplasty, léčivé přípravky, chemické látky, antibiotika atd.) a nově vyvinutým řešením (nové technologie a postupy) za uplynulých 20 let a k cílům udržitelného rozvoje a Zelené dohodě pro Evropu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v této souvislosti vyzývá k tomu, aby se přešlo k novému paradigmatu, v jehož rámci se bude na biosféru pohlížet z evolučního hlediska (je třeba upozorňovat lidi na to, že biosféra vždy procházela změnami) a také ve větší míře z hlediska ekosystémového (zahrnujícího udržitelnost povodí a dekarbonizaci), a aby bylo podporováno lepší pochopení ekologických procesů, včetně koloběhu vody, uhlíku, dusíku a fosforu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje na to, že v rámci tohoto nového paradigmatu je třeba pohlížet na každé povodí jako na jedinečný „platónský superorganismus“, v němž kombinace geomorfologických, klimatických a ekosystémových podmínek (oblasti změněné působením člověka nebo v přirozeném stavu) a různých forem lidské činnosti ovlivňují koloběh vody a ekologický stav. Nemělo by to být vnímáno pouze z hlediska bezpečnosti a zdrojů, nýbrž především jako způsob, jak zajistit udržitelnou budoucnost, zdraví a kvalitní život pro všechny; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá k tomu, aby se na základě zjištění učiněných během kontroly účelnosti urychlilo vyvíjení transdisciplinárního a integrujícího paradigmatu a souvisejících inovativních řešení, aby bylo v rámci Zelené dohody pro Evropu možné dosáhnout nulového znečištění ovzduší, vody a půdy. Domnívá se, že je naprosto nezbytné zachovat a obnovit biologickou rozmanitost v řekách, jezerech, mokřadech a ústích řek a zabránit škodám, které působí povodně, a co nejvíce tyto škody omezit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá k tomu, aby byl do rámcové směrnice o vodě vnesen nový, holistický rozměr, v jehož rámci bude předcházení povodním provázáno s řízením v oblasti prevence sucha a s opatřeními k posílení potenciálu udržitelnosti povodí (sestávající z ekohydrologického hlediska z pěti prvků: vody, biologické rozmanitosti, odolnosti vůči změně klimatu, ekosystémových služeb pro společnost a dalších aspektů, zejména kultury a vzdělávání); |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je nutné vypracovat a zavést osvědčené postupy řízení a inovativní technologie, aby bylo možné snížit znečištění mikroskopickými znečišťujícími látkami, včetně pesticidů, antibiotik a mikroplastů, a dalšími nebezpečnými látkami. Upozorňuje na to, že znečištění je třeba zamezovat u zdroje uplatňováním komplexního přístupu založeného na informovaných a participativních procesech s účastí občanů, v jehož rámci budou zapojeny všechny subjekty a budou přednostně využívána ta nejspravedlivější a nákladově nejefektivnější řešení. Opatření musí být uzpůsobena místním podmínkám, řešit důsledky neprovádění a reagovat na pečlivě zjištěné potřeby a dlouhodobé aspekty, přičemž by nemělo jít o jednoduchá technologická řešení, na což Evropská komise upozorňuje v kontrole účelnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | požaduje, aby se intenzivněji realizoval výzkum a zaváděly inovace v oblasti diverzifikace zdrojů vody s cílem zabezpečit dodávky vody, zejména v evropských městech, jež přitahují stále větší počet obyvatel, a v evropských regionech, které jsou vzrůstající měrou zasahovány dlouhodobými suchy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | navrhuje, aby byly neprodleně zavedeny inovativní nástroje s cílem dosáhnout dobrého ekologického stavu evropských povodí, k nimž patří například ekohydrologická řešení inspirovaná přírodou (viz zpráva OSN o světovém vývoji v oblasti vody nazvaná Nature-Based Solutions for Water, tj. „Přírodou inspirovaná řešení v oblasti vody“). Upozorňuje na to, že tato řešení zvyšují účinnost hydrotechnické infrastruktury, obzvláště v zemědělské krajině a městském prostředí, co se týče zmírňování probíhající změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a posilují komplexní potenciál udržitelnosti povodí týkající se vody, biologické rozmanitosti, ekosystémových služeb pro společnost, odolnosti vůči změně klimatu, kultury a vzdělávání (6). Napomáhají rovněž k uplatňování holistického přístupu tím, že podporují transdisciplinární pojímání udržitelnosti v oblasti vědy a vzdělávání; |
| --- | --- |

30.

| 31. | upozorňuje na malé a středně velké čistírny odpadních vod, které se neustále potýkají s pravidelným poklesem účinnosti, a doporučuje používat ekohydrologická řešení inspirovaná přírodou – sekvenční sedimentační a biofiltrační systémy – s cílem snížit množství znečišťujících látek v odtoku, a dosáhnout tak dobrého ekologického stavu sladkovodních ekosystémů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | upozorňuje na to, že podle nedávno zveřejněné zprávy hodnotící světový vývoj v oblasti vody jsou ekohydrologická řešení inspirovaná přírodou uplatňována pouze u 5 % investic souvisejících s vodním hospodářstvím, ačkoli by tento podíl měl být vyšší. Difúzní znečištění a srážková voda z měst se na celkovém znečištění povodí podílí téměř z 50 % (difúzní znečištění látkami vyplavenými srážkovou vodou ze zemědělských ploch, z krajiny a z měst a také z dopravní infrastruktury a výskyt velkého množství fosforu a dusíku v důsledku difúzního znečištění, například v Baltském moři). Ekohydrologická řešení inspirovaná přírodou jsou nejúčinnějším prostředkem, jak toto znečištění zmírnit. To znamená, že v zájmu zmírnění dopadu znečištění je třeba je používat desetkrát častěji než nyní, zejména pak řešení inspirovaná přírodou prováděná v souladu s ekohydrologickými zásadami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | upozorňuje na to, že vzhledem ke stále výraznějším dopadům změny klimatu je třeba provázat směrnici o povodních s rámcovou směrnicí o vodě s cílem podpořit doplňování zásob podzemních vod, retenční schopnost říčních údolí zadržováním vody v záplavových územích a poldrech a obnovu úrovní hladiny v okolních jezerech a mokřadech. Zdůrazňuje, že posílení retenční schopnosti povodí má stěžejní význam, jelikož voda – která povzbuzuje biologickou produktivitu – zvyšuje hromadění uhlíku a oběh živin, což zabraňuje pronikání živin do vody a atmosféry a zamezuje eutrofizaci a množení toxických řas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že je třeba sladit s rámcovou směrnicí o vodě společnou zemědělskou politiku, směrnici o dusičnanech a nařízení o přípravcích na ochranu rostlin, a to s cílem snížit difúzní znečišťování (dusíkem a fosforem), které se v poslední době z 20–50 % podílelo na pronikání živin do jezer, vodních nádrží a pobřežních oblastí. V regionech, v nichž je soustředěn průmyslový chov hospodářských zvířat, se zdá být obtížné dosáhnout tohoto cíle, pokud se v rámci SZP a vnitrostátních politik – v souladu s cíli Zelené dohody, strategie v oblasti biologické rozmanitosti a strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ – nebude usilovat o výrazné omezení této formy chovu. Mohlo by k tomu přispět i vybudování vysoce účinných přechodových zón mezi souší a vodou, v nichž bude docházet k denitrifikaci a jež budou působit jako geochemická bariéra. zdůrazňuje, že pokud zemědělská krajina získá smíšenější podobu (vytvoření přechodových zón mezi souší a vodou a vysázení stromořadí a ochranných lesních pásů), omezuje se tím vysušování půdy působením silného větru, ale také úbytek organických látek a uhlíku z půdy. Tyto tři metody, jakož i další opatření ke zlepšení schopnosti krajiny zadržovat vodu, by proto měly být zahrnuty do biohospodářské strategie. Mohlo by se tím výrazně zvýšit zachycování a ukládání uhlíku, což je jednou z priorit Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že dopad toho, že srážková voda odváděná z městských oblastí může z 10–20 % přispívat ke znečišťování povodí živinami, lze zejména u nové zástavby účinně zmírnit zaváděním pokročilých ekohydrologických řešení inspirovaných přírodou, jež nevyžadují vysoké náklady – jde například o sekvenční sedimentační a biofiltrační systémy a hybridní systémy, v nichž jsou ekohydrologická řešení inspirovaná přírodou kombinována s tradiční hydrotechnickou infrastrukturou. To by se mělo koordinovat s opatřeními k přizpůsobení zastavěného území měnícímu se klimatu. Pokud je to proveditelné, měla by se tato řešení uplatnit i u současné zástavby; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že ve svém stanovisku k reformě SZP navrhl, aby bylo do příští SZP zahrnuto pět kvantifikovatelných cílů v oblasti životního prostředí (stanovených pro rok 2027). Jedním z nich je cíl zaručit, aby 100 % povrchových a podzemních vod bez výjimky odpovídalo požadavkům směrnice o dusičnanech; |
| --- | --- |

36.

| 37. | upozorňuje na to, že lhůta pro realizaci opatření uvedených v plánech povodí je příliš krátká, poněvadž se v životním prostředí mohou projevit až za mnohem déle než šest let. Z tohoto důvodu vybízí, aby byla plánovací období prodloužena alespoň o další dvě období až do roku 2039 a aby místní a regionální orgány vypracovaly inovativní projekty dlouhodobého rázu (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnívá se, že v některých členských státech postrádají plány povodí a vnitrostátní plány mnohdy řešení pro osídlení s nízkým rizikem povodní a že nebylo možné uskutečnit žádnou stavbu, včetně renovace, za účelem ochrany před povodněmi. Členským státům by se v tomto ohledu mělo dostat větší podpory ze strany Komise a jejích agentur, aby bylo možné nalézt proveditelná řešení; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit větší soudržnost mezi rámcovou směrnicí o vodě, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (8), kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů v souladu s environmentálními cíli EU, a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (9) o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), aby bylo možné zintenzivnit monitorování a následně identifikovat nejlepší opatření. Je nutné zastavit nebezpečné chemické látky u zdroje a zvýšit odpovědnost výrobců za chemické látky uváděné na trh; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žádá, aby byla prozkoumána možnost využívat vodní útvary při naplňování Zelené dohody, zejména potenciál zemědělských podniků pro produkci mořských řas, neboť jsou přírodním prostředkem zachycujícím CO2 a uhlíkově neutrálním zdrojem energie a krmivem pro hospodářská zvířata; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnívá se, že nedílnou součástí přepracované rámcové směrnice o vodě by mělo být provádění Agendy 2030 a 17 cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žádá Komisi, aby v rámcové směrnici o vodě lépe zohlednila místní a regionální územní charakteristiky. Vzhledem k tomu, že místní a regionální kopcovité a hornaté oblasti jsou poměrně citlivé z důvodu klimatických podmínek a říční toky, zejména apeninské, jsou stále více občasné, neodpovídají definované podmínky pro tento druh vodních útvarů (a zřejmě ani stanovené postupy monitorování) příslušným cílům. Výsledkem je klasifikace, která nedostatečně charakterizuje jejich kvalitu dokonce i tehdy, když na ně nepůsobí antropogenní tlak, přičemž tuto kritickou situaci ještě zhoršuje změna klimatu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi, aby pomohla zvýšit potenciál provádění ve městech a regionech v celé EU tím, že rozšíří stávající platformy pro sdílení osvědčených postupů a poznatků a poskytne finanční nástroje na podporu předávání inovativních metod a systémových řešení mezi jednotlivými regiony; |
| --- | --- |

43.

| 44. | s ohledem na kulturní, historický a sociální rozměr vodních útvarů se domnívá, že je třeba využít rámcovou směrnici o vodě a její komplexní působnost k podpoře mezioborové spolupráce a transparentnosti a k posílení postavení občanů jakožto zainteresovaných stran, aby mohli vyjadřovat svůj názor v rozhodovacím procesu, mj. i k ekonomickým aspektům týkajícím se veškerých environmentálních služeb, a nikoli pouze těch souvisejících s dodávkami a úpravou vody; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v této souvislosti požaduje, aby byla v souladu se zásadami řádné správy věcí veřejných vypracována metodika pro vedení pravidelného dialogu mezi všemi relevantními subjekty, rozhodujícími činiteli, společenskými organizacemi a vědeckými pracovníky (tzv. citizen science – zapojení občanů do vědeckých iniciativ) s cílem posílit jejich zapojení do vyvíjení a zavádění inovativních řešení; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vybízí celostátní, regionální a místní orgány s veřejnými vodárenskými podniky, aby se zapojily do iniciativy Water Erasmus, v jejímž rámci mohou techničtí pracovníci navštěvovat své protějšky v jiných členských státech a seznamovat se s jejich vodohospodářskými postupy. Je třeba zintenzivnit tyto výměny i další aktivity, například specializované workshopy, jelikož umožňují šířit informace, posílit dialog, dozvědět se o existujících řešeních a vytvářet kapacitu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá Komisi, aby využila veškerých nástrojů s cílem zamezit jakémukoli plýtvání vodními zdroji a zajistit náležitou údržbu zařízení, která slouží k řízení toku vod; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, aby všem celostátním a místním orgánům připomněla, že voda je mimořádně důležitým veřejným statkem, aby v této souvislosti lépe uskutečňovala politiku určování poplatků za vodu v souladu se zásadou návratnosti nákladů, která je zakotvena v článku 9 rámcové směrnice o vodě, aby na domácnosti, zemědělství a průmysl pohlížela jako na „spotřebitele vody“ a aby doporučila používání cenových opatření na podporu zachování zdrojů, jako jsou například letní sazby nebo blokové sazby vycházející ze spotřeby vody. Mimoto by měla být prostřednictvím udržitelných nástrojů financování, jako je například rozšířená odpovědnost výrobce, důsledně uplatňována zásada „znečišťovatel platí“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | upozorňuje na to, že zásoby vody ve světě se ztenčují a jsou rozmístěny nerovnoměrně, což může vést k regionálnímu a globálnímu konfliktu. Aby se tomu předešlo, je velice důležité sdílet v celosvětovém měřítku nová paradigmata, nové postupy a nová systémová řešení, zejména s oblastmi, které mají vody nedostatek (například Afrika a Blízký východ). Navrhuje, aby Komise prozkoumala, zda by bylo možné navázat spolupráci s Mezinárodním hydrologickým programem organizace UNESCO s cílem posílit vedoucí úlohu Evropy při zajišťování udržitelného hospodaření s vodou ve světě; |
| --- | --- |

49.

| 50. | požaduje, aby byla ochrana vodních zdrojů prosazována i v kandidátských zemích a zemích přistupujících k EU. |
| --- | --- |

50.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Zpráva Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) č. 7/2018, s. 6.

1

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/water-and-sanitation-are-human-right-water-public-good-not-commodity_cs.

2

(3)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění) (COM/2017/0753 final – 2017/0332 (COD)).

3

(4)  Tisková zpráva ESD: https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2015-07/cp150074cs.pdf.

4

Úplné znění rozsudku ESD: http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=165446&pageIndex=0&doclang=CS&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1784620.

(5)  Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 353).

5

(6)  Ecohydrology as an integrative science from molecular to basin scale: historical evolution, advancements and implementation activities.

6

Prof. M. Zalewski Ecohydrology and Hydrologic Engineering: Regulation of Hydrology-Biota Interactions for Sustainability.

(7)  Jako příklad lze uvést opětovné vysazení lososa do Rýna, z něhož v 50. letech 20. století postupně vymizel. V roce 1991 zahájila Mezinárodní komise pro ochranu Rýna praktická opatření, jejichž pozitivní výsledky však začaly být patrné až o 20 let později;

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

9

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/35

---

Předběžné stanovisko Evropského výboru regionů Budoucnost politiky EU v oblasti čistého ovzduší v rámci cíle nulového znečištění

(2020/C 324/06)

| Zpravodaj: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ELS), radní obce Tahitótfalu |
| --- | --- |
| Odkaz: | předběžné stanovisko |

Zpravodaj:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ELS), radní obce Tahitótfalu

Odkaz:

předběžné stanovisko

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Úvodní připomínky

| 1. | vítá Zelenou dohodu pro Evropu (1), jejíž přijetí navrhla Evropská komise, životní prostředí bez toxických látek díky ambicióznímu cíli nulového znečištění (což je jedna ze tří hlavních priorit nastíněných novým komisařem pro životní prostředí) a v prvé řadě akční plán pro nulové znečištění ovzduší, vody a půdy, který má být přijat v roce 2021; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí, že veřejnost v EU stále více podporuje ambiciózní opatření ke zlepšení kvality ovzduší, jak vyplývá ze zvláštního průzkumu Eurobarometr z roku 2019 o postoji ke kvalitě ovzduší. Výchozím bodem pro ambiciózní opatření v této oblasti je rostoucí znepokojení nad znečištěním ovzduší, které se projevuje intenzivní angažovaností mladých lidí v otázkách životního prostředí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatuje, že znečištění ovzduší představuje v EU i nadále největší zdravotní riziko, které je zapříčiněno životním prostředím, a má každý rok na svědomí téměř 500 000 předčasných úmrtí (desetkrát více obětí než silniční nehody). Existuje souvislost mezi znečištěním ovzduší a onemocněními dýchacích cest, kardiovaskulárními chorobami, mozkovými mrtvicemi a rakovinou. Znečištění ovzduší má rovněž značné nepříznivé dopady na klima, ekosystémy, zastavěné prostředí – včetně kulturního dědictví – a hospodářství; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje na to, že je důležité zahrnout poznatky získané z pandemie COVID-19 do budoucích politik. Na jednu stranu existuje možná souvislost mezi znečištěním ovzduší a závažností dopadů nákazy COVID-19 (2), a proto musí být boj proti znečištění ovzduší jednou z priorit plánu hospodářského oživení EU. Na druhou stranu vedla výrazná omezení dopravy, průmyslové výroby a dalších činností během zákazů vycházení k výrazně menšímu znečištění ovzduší a hlukovému znečištění. Občané mohli jasněji vidět, že zdravější prostředí, méně dopravy, otevřenější veřejné prostory a řešení založená na přírodě mají zásadní význam pro jejich blahobyt. Tato historická příležitost k aplikaci zásady lepší obnovy („build something better“) má výraznou podporu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že kvalita ovzduší v Evropě se v posledních letech neustále zlepšuje, nicméně mnoho členských států neplní stávající normy a více než s polovinou z nich probíhá v současné době řízení o nesplnění povinnosti. Konstatuje rovněž, že koncentrace jemných suspendovaných částic (PM 2,5), což je jedna z nejnebezpečnějších forem znečištění ovzduší pro lidskou dýchací soustavu, v Evropě nijak výrazně nepoklesla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oceňuje úsilí, které členské státy, evropské instituce a mezinárodní organizace vynakládají na posuzování a řešení znečištění ovzduší (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | opakuje svůj požadavek na integrovaný přístup, ambiciózní evropskou politiku zaměřenou na zdroje a propojení politiky v oblasti imisí a emisí, co se týče ambicí a časových plánů (4). Požaduje, aby byly zohledněny závěry konzultace regionálních center VR (5), jejímž předmětem bylo provádění směrnice EU o kvalitě vnějšího ovzduší a směrnice o národních emisních stropech, a doporučení uvedená v jeho stanovisku Příprava 8. akčního programu pro životní prostředí (EAP) (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná konkrétní odpovědnost místních a regionálních orgánů v této oblasti vůči budoucím i současným generacím, a zejména vůči zranitelnějším skupinám obyvatelstva, a je proto na základě zkušeností získaných během krize související s COVID-19 přesvědčen, že změna je možná. Proto předkládá následující doporučení; |
| --- | --- |

8.

Potenciální nové iniciativy

Legislativní opatření

| 9. | bere na vědomí zjištění, k němuž se dospělo při kontrole účelnosti, že směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší sice nebyly plně účinné, pokud jde o zlepšení kvality ovzduší, ale že v tomto ohledu existuje prostor pro další zlepšení. VR doporučuje, aby se v rámci této kontroly zvážilo na základě doporučení WHO případné zohlednění ultrajemných částic a černého uhlíku, které mají značný negativní dopad na zdraví. Pokud jde o vliv na zdraví, nemělo by se navíc věnovat tolik pozornosti posuzování kvality ovzduší, nýbrž měření toho, jak moc jsou lidé vystaveni znečištění ovzduší. Očekává příslušné legislativní návrhy podané v řádném termínu, a kdykoliv to bude vhodné, přispěje k těmto postupům návrhy z místního a regionálního hlediska; |
| --- | --- |

9.

| 10. | souhlasí s tím, že stávající pravidla monitorování jsou dobrým základem pro získání srovnatelných a spolehlivých údajů o měření kvality ovzduší. Měly by však být více harmonizovány monitorovací systémy jednotlivých členských států. VR doporučuje, aby byly místní a regionální orgány více zapojeny do rozhodování o umístění zvláštních měřicích míst; |
| --- | --- |

10.

| 11. | shodně s Evropským účetním dvorem konstatuje, že normy EU v oblasti kvality ovzduší byly stanoveny téměř před 20 lety a že některé z nich jsou mnohem méně přísné než pokyny WHO a úrovně doporučované na základě nejnovějších vědeckých důkazů o dopadech na lidské zdraví; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje oznámení Evropské komise, že navrhne větší sblížení norem EU v oblasti kvality ovzduší s pokyny WHO pro kvalitu ovzduší, které jsou nyní přezkoumávány, upozorňuje však na následující aspekty. Vzhledem k tomu, že velký počet členských států platné normy nesplňuje, by měla být poskytnuta další pomoc s prováděním tam, kde to bude nutné a vhodné, a měly by být určeny přísně kontrolované časové rámce pro jejich splnění. VR se domnívá, že obzvlášť účinná jsou pravidla pro emise, a doporučuje proto více se zaměřit na jejich zpřísnění. Zároveň vítá, že některé členské státy, regiony a města mohou ze své vlastní iniciativy uplatňovat přísnější limitní hodnoty, což již také činí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že je nutné se více zaměřit na regulaci emisí, neboť čistého ovzduší se lépe dosáhne snižováním emisí u zdroje (prevence znečištění). Směrnice o národních emisních stropech stanoví členským státům povinnosti v oblasti snížení emisí, ale musí být rovněž přijaty odvětvové předpisy platné pro celou EU. Právní předpisy EU mohou zajistit rovnější podmínky, neboť přísnější místní požadavky na snižování emisí mohou mít nepříznivé dopady na hospodářství. Právní předpisy EU by rovněž měly zabránit přesunutí znečištění do jiných oblastí, např. mezi sousedními městy, zeměmi nebo kontinenty nebo v důsledku vyvážení automobilů s dieselovým motorem z měst v západní Evropě, která zakazují jejich používání, do východní Evropy, Afriky nebo dalších částí světa. Pozornost je třeba více zaměřit na určité oblasti, pro něž v nedávné době nebyly přijaty žádné předpisy. K nim patří (vnitrozemská) lodní doprava, emise v silniční dopravě nepocházející z výfukových plynů (opotřebovávání brzd a pneumatik), dieselové generátory (dodávky elektřiny ve městech), letecká doprava a malá spalovací zařízení (< 1 MWth), jako jsou kamna a kotle na spalování dřeva a uhlí v obytných prostorách. Mimořádnou pozornost je třeba věnovat skutečným podmínkám jízdy a provozu; |
| --- | --- |

13.

Financování

| 14. | upozorňuje na skutečnost, že obecně nejsou k dispozici konkrétní prostředky EU na cílené financování opatření v oblasti kvality ovzduší, na vypracování a provádění plánů kvality ovzduší ani na monitorování kvality ovzduší v reálném čase a zlepšování jako takové. Problematický je i proces získávání finančních prostředků, a proto musí být podstatně zjednodušen, aby bylo zaručeno, že výzvy k poskytnutí financování naleznou odezvu. Shromažďování finančních zdrojů pro toto financování by se mělo opírat o zásadu „znečišťovatel platí“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že zejména velké městské aglomerace, silně industrializované regiony a nejchudší oblasti EU, které se často potýkají také s problémem energetické chudoby, trpí závažným znečištěním ovzduší suspendovanými částicemi. Proto by transformace odvětví (zemědělství, dopravy, průmyslu a energetiky) a znečištění ovzduší měly být řešeny integrovaným způsobem, přičemž je třeba uplatňovat individuální přístup. Financování má zásadní význam, neboť úspěšnost programů zaměřených na kvalitu ovzduší do značné míry závisí na finančních zdrojích. V některých regionech navíc panují nejen špatné socioekonomické podmínky, ale také nepříznivé zeměpisné či klimatické okolnosti, a proto je v nich nutné vynakládat na snižování znečištění ovzduší dodatečnou podporu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na výzvy, jimž čelí místní a regionální orgány v souvislosti s transformací směrem k udržitelnosti, která zahrnuje zlepšování kvality ovzduší. VR vítá sdělení Komise Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení, a vyzývá Komisi, aby zjednodušila a zvýšila přístup k příležitostem financování z EU, zejména EFRR, programu LIFE, EZFRV a Fondu pro spravedlivou transformaci jakožto prostředkům k dosažení širších cílů, které přispějí i ke kvalitě ovzduší, zejména těch, které jsou stanoveny v plánech kvality ovzduší v rámci směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. V tomto kontextu je klíčové zajistit soudržnost mezi projekty financovanými z prostředků EU a politikami celostátních, regionálních a místních orgánů, aby se maximalizoval jejich dopad. Proto vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby podporovaly úzkou spolupráci s místními a regionálními orgány na přípravě vhodných strategií, politik a programů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá k zavedení pobídek nebo projevů uznání pro místní a regionální orgány, které mají kladné výsledky; |
| --- | --- |

17.

Zlepšit provádění

Víceúrovňová správa, spolupráce, provádění a prosazování

| 18. | konstatuje, že při kontrole účelnosti bylo poukázáno na problémy s prováděním, přičemž bylo upozorněno na to, že nevyhovující plány kvality ovzduší a nedostatečné odhodlání členských států přijmout náležitá opatření způsobily značné prodlevy v plnění norem kvality ovzduší. Poukazuje na to, že jednou z hlavních příčin omezené účinnosti plánů kvality ovzduší jsou také dřívější emisní limity motorových vozidel EU, které nebyly nastavené pro reálný provoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poznamenává, že znečištění ovzduší má různé příčiny: přirozené, přeshraniční, celostátní, regionální i místní (i na úrovni jednotlivých ulic). V zájmu boje proti znečištění ovzduší by měly být omezovány emise na všech úrovních, tak aby každá úroveň převzala svůj díl odpovědnosti. Podmínkou pro skutečné zlepšení situace je úzká a účinnější spolupráce a komunikace mezi různými úrovněmi správy. Regionální orgány by mohly převzít roli koordinátorů mezi místní a celostátní úrovní, a měly by se zjišťovat a šířit osvědčené postupy. Spolupráce by měla být rozšířena i na podniky, vědecké ústavy a další příslušné zainteresované strany i širokou veřejnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že některé specifické nástroje, jako je nástroj TAIEX-EIR Peer-to-Peer, jsou již k dispozici a řada členských států a místních a regionálních orgánů je již s úspěchem využívá; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá snahy o uzavření mezinárodní dohody o zabránění znečišťování ovzduší přecházejícímu hranice států. Evropská komise i členské státy jsou úzce zapojeny do určitých pracovních skupin a programů spolupráce v rámci Úmluvy o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států (nebo zkráceně Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN o ovzduší (EHK OSN)). VR také vítá skutečnost, že v loňském roce zahájilo své působení Fórum pro mezinárodní spolupráci v oblasti znečištění ovzduší, které by prostřednictvím šíření a sdílení dosavadních poznatků mohlo přispět k rychlejšímu zlepšování kvality ovzduší na celém světě. Rovněž zdůrazňuje, že může být důležitá přeshraniční spolupráce mezi místními a regionálními orgány (jak v rámci EU, tak přes vnější hranice EU) a že evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) může jako nástroj poskytnout užitečný rámec pro tyto iniciativy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzdvihuje nutnost meziodvětvové spolupráce a soudržnosti příslušných oblastí politiky. Opatření by se měla jednotně zaměřovat na všechny zdroje znečišťování ovzduší, tj. na dopravu (silniční i nesilniční), energetiku (včetně vytápění domácností), zemědělství a průmysl, a měla by zohledňovat i další relevantní aspekty, jako je změna klimatu nebo zdraví. Mohla by být prospěšná pro všechny (např. opatření na úsporu energie), nicméně některá z nich (např. podpora spalování biomasy nebo podpora automobilů s dieselovým motorem) mohou mít negativní dopad na kvalitu ovzduší. Je třeba využívat synergie a vyvarovat se kontraproduktivních opatření. V zájmu uskutečnění stávajících cílů týkajících se kvality ovzduší by měla být využita veškerá příslušná opatření naplánovaná v rámci Zelené dohody pro Evropu, tzn. nejen akční plán pro nulové znečištění, nýbrž i strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, akční plán pro oběhové hospodářství, strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu a právní rámec pro klima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že dosud nejméně efektivním odvětvím z hlediska snižování emisí je zemědělství (amoniak je prekurzorem suspendovaných částic). Ačkoli jsou opatření ke zmírnění emisí v zemědělství již dostupná a technicky a ekonomicky proveditelná, nejsou zatím využívána plošně. SZP prošla řadou reforem, aby byla z environmentálního hlediska udržitelnější, a tudíž by mohla ke splnění těchto cílů více přispět. Během jednání o budoucnosti SZP po roce 2020 by se mělo zvážit přijetí nových, nebo přísnějších opatření, mj. například ekorežimů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá záměr Evropské komise podniknout další kroky směrem k mobilitě s nulovými emisemi. Měla by se zvážit celoevropská harmonizace zón s nízkými či dokonce nulovými emisemi. Města si jsou vědoma toho, že snížení znečištění v oblastech s omezeným volným pohybem osob během pandemie COVID-19 je dočasné, a již přijala kroky k omezení dopadů dopravy – rozšířila chodníky, vyhradila pruhy pro mikromobilitu, snížila rychlostní limity atd. Ukázalo se rovněž, že podnikům zajišťujícím veřejnou dopravu by měly být urychleně poskytnuty finanční prostředky (z EU), aby mohly i nadále fungovat, nově do svého vozového parku zařadit méně znečišťující dopravní prostředky a předešlo se přechodu k soukromé motorizované dopravě. Zdůrazňuje, že při uvažování o přísnějších emisních normách pro vozidla s benzinovými a dieselovými motory a při jejich navrhování je třeba mít na paměti konkurenceschopnost výrobců z EU, a zároveň požaduje stanovení cesty k postupnému vyřazení spalovacích motorů ze silniční dopravy. Oceňuje členské státy, regiony a města, které již stanovily konečné datum pro vpouštění automobilů se spalovacími motory. VR nesouhlasí s tím, aby se vyplácely prémie v případě nákupu vozidel se spalovacími motory. Dále navrhuje mj. více podporovat technologie vozidel s nulovými emisemi a urychlit investice do evropské železniční sítě jako do jedné z možných schůdných alternativ pro dojíždějící; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje na problematiku vytápění obytných prostor s pomocí tuhých paliv. Nezdá se, že by platné právní předpisy o ekodesignu nabízely vhodné řešení. Proto očekává, že se touto otázkou bude Evropská komise zabývat v souvislosti s iniciativami týkajícími se udržitelných produktů v rámci strategie oběhového hospodářství. Kromě toho je třeba poskytnout značnou podporu osobám s nízkými příjmy (zasaženým energetickou chudobou), a to nejen v zájmu nahrazení starých zařízení na vytápění, ale také s cílem zaručit jim cenově dostupný provoz a údržbu energeticky účinnějších spotřebičů. Zvážit by se také měly ad hoc pobídky k restrukturalizaci budov za účelem zvýšení jejich energetické účinnosti. Evropská komise by měla rovněž zvážit zavedení pravidel, která by upravovala kvalitu paliv používaných k vytápění obydlí, a zavést pro tyto účely náležité pobídky, včetně pobídek finančních; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vybízí členské státy, aby co nejdříve předložily a aktualizovaly své národní programy omezování znečištění ovzduší a aby při jejich přípravě a revizi zohlednily příspěvky místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

26.

Zapojení veřejnosti

| 27. | konstatuje, že je třeba více využívat stávající IT řešení, aplikace pro mobilní telefony a další příslušné nástroje k informování veřejnosti, které tohoto „neviditelného zabijáka“ zviditelní a zvýší povědomí veřejnosti o něm. Informace musí být snadno pochopitelné a přístupné a měly by zahrnovat zdravotní aspekty. Stávající internetové stránky indexu kvality ovzduší v Evropě (7) poskytují komplexní informace o kvalitě ovzduší v Evropě, jsou však relativně neznámé a je třeba je více propagovat. Tyto stránky je rovněž nutné vylepšit s pomocí modelování, tak aby na nich nalezly informace o kvalitě ovzduší i regiony, malé obce a venkovské oblasti, kde se nenacházejí žádné monitorovací stanice k měření kvality ovzduší; |
| --- | --- |

27.

| 28. | doporučuje zintenzivnit úsilí v oblasti vědecké činnosti občanů. Aplikace pro vědeckou činnost občanů sice nemohou nahradit údaje získané monitorováním, neboť poskytují údaje výrazně nižší kvality (a o tom je třeba informovat veřejnost), ale mohou je doplňovat tím, že poskytují podrobnější informace o trendech v oblasti znečištění ovzduší a zároveň aktivně zapojují veřejnost a zvyšují informovanost občanů. Měla by být podpořena a urychlena výzkumná činnost v oblasti zvyšování spolehlivosti (cenově výhodných) senzorů. Důležitá a vítaná je rovněž aktuální práce Evropského výboru pro normalizaci (CEN) na normách týkajících se podrobného monitorování kvality ovzduší a také modelování kvality ovzduší; |
| --- | --- |

28.

| 29. | doporučuje informovat širokou veřejnost o problémech a zlepšeních, která jsou dokladem potenciálních pozitivních výsledků opatření, včetně potenciálu druhů energie s nulovým znečištěním, jako je energie z obnovitelných zdrojů nebo jaderná energie. To členským státům a místním a regionálním orgánům umožní získat pro svá opatření potřebnou podporu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje na skutečnost, že velkou roli při snižování znečištění ovzduší musí hrát i občané, zejména tím, že změní své vlastní chování v mnoha různých aspektech svého života, jako je například mobilita, vytápění, stravování, ale také spotřeba obecně, čehož si mnoho z nich dosud do značné míry není vědomo (ačkoli se jejich míra informovanosti v rámci EU značně liší). Snížení emisí je na jejich přispění závislé, a proto by měli být již od počátku více zapojeni do rozhodování ve fázi koncipování plánů a opatření týkajících se kvality ovzduší. Plány kvality ovzduší by kromě toho měly vedle regulačních opatření zahrnovat také taková opatření, která podporují a posilují informovanost občanů a změny jejich chování v oblasti mobility, např. menší používání automobilů. Místní a regionální orgány mohou tuto práci podpořit zaváděním systémů, jako je ClairCity. Naléhá nicméně také na uznání a plošné šíření místních iniciativ, do nichž jsou zapojeni občané, jako je sázení stromů a vytváření zelených zdí ve městech, úklid a chlazení městského ovzduší; |
| --- | --- |

30.

Harmonizace, pokyny a prováděcí akty

| 31. | vyslovuje se pro vypracování dalších pokynů týkajících se podávání zpráv o kvalitě ovzduší a modelování kvality ovzduší, které by byly určeny konkrétně místním a regionálním orgánům, neboť ty hrají v tomto ohledu významnou roli. Nástroje pro podávání zpráv (včetně elektronického podávání zpráv) by měly zohledňovat potřeby místních orgánů, které nemusí mít vždy nutně pracovníky s potřebnými technickými dovednostmi či požadovanou úrovní znalosti angličtiny. Zlepšení elektronického podávání zpráv by mělo umožnit zohlednění specifických charakteristik místních a regionálních uživatelů a zajistit soulad mezi úkoly v oblasti podávání zpráv, které mají místní a regionální orgány plnit, a příslušnými pravomocemi a zdroji pro tyto účely; |
| --- | --- |

31.

Účast v sítích a iniciativách

| 32. | je si vědom vysokého počtu již existujících iniciativ a sítí, které se zabývají problematikou znečištění ovzduší (partnerství městské agendy pro kvalitu ovzduší, skupina odborníků na čisté ovzduší ve městech působící v rámci úmluvy EHK OSN o ovzduší (8), Evropském fórum pro čisté ovzduší, Pakt starostů a primátorů atd.). Mnohé z nich jsou velkým přínosem pro politiku v oblasti čistého ovzduší, a VR vybízí místní a regionální orgány, aby se v těchto aktivitách na úrovni EU více angažovaly; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá novou iniciativu Evropské komise nazvanou Dohoda pro zelená města, jejímž účelem je zlepšit provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Dohoda pro zelená města nebo technická platforma pro spolupráci v oblasti životního prostředí, kterou zřídil VR spolu s Komisí, by mohly být užitečnými nástroji k tomu, jak navrhovat místním a regionálním orgánům provádění těch iniciativ, které nejlépe odpovídají jejich potřebám. Tyto platformy by rovněž měly pomáhat zjišťovat a klasifikovat veškeré dostupné nástroje, pokyny nebo jinou relevantní podporu, které jsou k dispozici v rámci úmluvy EHK OSN o ovzduší, Evropské komise a jejího Společného výzkumného střediska, Evropské agentury pro životní prostředí nebo jiných sítí či organizací a které by místním a regionálním orgánům mohly pomoci v jejich úsilí o zlepšení kvality ovzduší. K dispozici by měly být také specifické odborné znalosti a technická podpora (např. pro účely místních emisních inventur, vymezení nízkoemisních zón, uplatňování modelu SHERPA atd.), neboť místní a regionální orgány musí být k využívání těchto nástrojů vyškoleny; |
| --- | --- |

33.

Další kroky

| 34. | naléhá na Evropskou komisi, aby v určitých ohledech ještě více zpřísnila pravidla týkající se emisí na úrovni EU a podnikla další kroky k zajištění účinné a intenzivnější horizontální a vertikální spolupráce, přičemž apeluje na členské státy a místní a regionální orgány, aby hledaly lepší způsoby spolupráce a komunikace; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje umožnit místním orgánům a akreditovaným sdružením pro kvalitu ovzduší, jež mají odpovědnost za plány kvality ovzduší ve vymezených zónách kvality ovzduší, snadný přístup k finančním prostředkům na opatření v oblasti kvality ovzduší, přičemž přednost musí mít oblasti s vyšším znečištěním ovzduší; |
| --- | --- |

35.

| 36. | upozorňuje na nutnost koordinovat a spravovat příslušné sítě, iniciativy, nástroje a pokyny, které jsou již nyní zdrojem rozsáhlých znalostí a zkušeností a které by místním a regionálním orgánům pomohly zlepšit jejich činnost zaměřenou na zajištění čistšího ovzduší tím, že by jim poskytovaly doplňující technické poznatky a poradenství. |
| --- | --- |

36.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_cs.

1

(2)  Podle nedávno zveřejněné studie Hodnocení koncentrace oxidu dusičitého (NO2) jako faktoru přispívajícího ke smrtnosti COVID-19 (Assessing nitrogen dioxide (NO2) levels as a contributing factor to coronavirus (COVID-19) fatality) došlo k 78 % z celkového počtu 4 443 úmrtí ve čtyřech regionech severní Itálie a jednom regionu v okolí Madridu (Španělsko). Těchto pět regionů vykazovalo nejhorší kombinaci koncentrace NO2 a podmínek proudění vzduchu, která zabránily rozptýlení znečištění ovzduší.

2

2

2

2

(3)  Evropská komise dále rozvinula a zavedla rámec pro politiku EU v oblasti čistého ovzduší: směrnice o národních závazcích ke snížení emisí, která nahradila směrnici o národních emisních stropech, zavedla požadavky na snížení emisí na období 2020–2029 a od roku 2030 dále, Evropské fórum pro čisté ovzduší se osvědčilo jako úspěšná platforma pro diskusi o kvalitě ovzduší a byly zveřejněny závěry kontroly účelnosti směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. Rada EU nedávno přijala závěry týkající se zlepšení kvality ovzduší. Evropský účetní dvůr zveřejnil zvláštní zprávu č. 23/2018 – Znečištění ovzduší: naše zdraví stále není dostatečně chráněno (Úř. věst. C 324, 13.9.2018, s. 12) a Světová zdravotnická organizace (WHO) v současné době reviduje své pokyny týkající se kvality ovzduší, aby v roce 2021 mohla případně vydat pokyny nové.

3

(4)  Balíček Čisté ovzduší pro Evropu, https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014.

4

(5)  https://cor.europa.eu/cs/news/Pages/consultation-air-quality.aspx.

5

(6)  Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 27.

6

(7)  http://airindex.eea.europa.eu.

7

(8)  Úmluva o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států.

8

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/41

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Plán pro čistý vodík příspěvek místních a regionálních orgánů ke klimaticky neutrální Evropě

(2020/C 324/07)

| Zpravodajka: | Birgit HONÉ (DE/SES), ministryně pro spolkové a evropské záležitosti a regionální rozvoj spolkové země Dolní Sasko |
| --- | --- |
| Odkaz: | stanovisko z vlastní iniciativy |

Zpravodajka:

Birgit HONÉ (DE/SES), ministryně pro spolkové a evropské záležitosti a regionální rozvoj spolkové země Dolní Sasko

Odkaz:

stanovisko z vlastní iniciativy

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Význam pro dosažení klimaticky neutrální EU do roku 2050

| 1. | výslovně vítá, že Evropská rada schválila cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální EU a že Evropská komise svým návrhem evropského právního rámce pro klima (1) zamýšlí učinit tento cíl pro EU právně závazným; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že zejména po koronavirové krizi je důležité nastolit environmentálně a sociálně udržitelný růst. Základním aspektem hospodářského oživení po skončení pandemie COVID-19 musí být Zelená dohoda pro Evropu (2) a technologické a sociální inovace založené na účinném využívání energie a zdrojů a šetrné ke klimatu. Jednou z těchto technologií budoucnosti je i čistý vodík, který musí být nyní v EU důrazně podporován; |
| --- | --- |

2.

| 3. | proto výslovně vítá, že Komise nyní předčasně splní požadavek vznesený v tomto stanovisku, tj. předložit strategii EU pro vodík (3). Dále vítá, že je díky přepracovanému návrhu víceletého finančního rámce EU na období 2021–2027 a jeho plánu pro oživení možné posílit budování hospodářství založeného na využívání čistého vodíku, a vyzývá Radu a Evropský parlament, aby tyto možnosti v legislativním procesu zachovaly; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že cíl klimatické neutrality vyžaduje naprosté přebudování systému dodávek elektřiny a tepla a také chlazení, a zejména zásadní změny v průmyslu a dopravě. Bude zapotřebí mnoha různých technologických řešení založených na energii z obnovitelných zdrojů. V zájmu urychlení vývoje slibných technologií musí být ale také tyto technologie cíleně podporovány. K dosažení tohoto cíle bude v budoucnosti nutné využívat čistý vodík, derivované syntetické vstupní suroviny a derivovaná syntetická paliva (4), a proto je třeba je cíleně podporovat; V tomto ohledu je třeba položit zvláštní důraz na zelený vodík z obnovitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že v této rané fázi vývoje trhu je v souvislosti s potenciálním využitím čistého vodíku vhodný otevřený přístup, neboť určitý podíl čistého vodíku je v řadě odvětví realistický. Domnívá se, že v dalších fázích budování trhu bude nutné se zaměřit na slibné možnosti využití; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje v této souvislosti na skutečnost, že čistý vodík a e-paliva jsou oproti přímému využití elektřiny z obnovitelných zdrojů kvůli ztrátám, k nimž dochází při jejich přeměně, méně účinná, což by navíc v dlouhodobém horizontu mohlo vést k vyšším nákladům u řady způsobů využití. Proto se ve střednědobém až dlouhodobém horizontu považují za prioritní ty oblasti využití čistého vodíku resp. e-paliv, kde se vodík používá jako surovina nebo kde nelze provádět opatření v oblasti energetické účinnosti ani uplatňovat přímou elektrifikaci (např. výroba čpavku a oceli, nákladní a dálková doprava, procesy probíhající za vysokých teplot a sezónní skladování elektřiny), a části zastavěného prostředí / dálkového vytápění v případech, kdy nejsou tepelná čerpadla nebo teplárenské sítě účinné; |
| --- | --- |

6.

| 7. | navrhuje, aby Komise nechala prozkoumat potenciál pro výrobu zeleného vodíku v EU, mj. v méně rozvinutých regionech NUTS2, a v sousedních regionech (např. na Blízkém východě a v severní Africe) a zohlednit při tom zejména jeho konkurenční pozici v porovnání s přímým využíváním elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, neboť komplexní a podrobné znalosti potenciálu využitelného pro různé scénáře jsou důležitým základem pro rozvoj hospodářství založeného na využívání čistého vodíku v Evropě. Kromě toho by bylo možné prozkoumat, do jaké míry by mohl být modrý vodík používán jako přechodné řešení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | doporučuje členským státům, aby zahrnuly rozvoj hospodářství založeného na využívání zeleného vodíku do přezkumu svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2023 a aby v úzké spolupráci se všemi zainteresovanými stranami vypracovaly integrované vnitrostátní strategie využívání vodíku, včetně prováděních opatření. Při přípravě a provádění těchto projektů by členské státy měly úzce spolupracovat s regionálními a místními orgány, popř. s jejich celostátními a regionálními sdruženími a vědeckou obcí. Doporučuje se, aby každý členský stát prozkoumal potenciál pro výrobu zeleného vodíku; |
| --- | --- |

8.

Aspekty udržitelnosti

| 9. | zdůrazňuje, že z dlouhodobého hlediska je udržitelnou metodou výroby vodíku pouze vodík získaný elektrolýzou vody s využitím elektřiny z obnovitelných zdrojů (zelený vodík). Proto musí být zelený vodík při budování hospodářství založeného na využívání vodíku středem pozornosti EU i členských států. Do doby, než ho bude k dispozici dostatečné množství, lze emise CO2 z nynější výroby vodíku snižovat za pomoci přechodných technologických řešení – např. modrého vodíku. Při tom musí být zaručeno, že při budování hospodářství založeného na využívání vodíku nebudou stát přechodu na zelený vodík v cestě žádné překážky. Přechodná řešení musí být oproti zelenému vodíku skutečně výrazně výhodnější z hlediska nákladů a rychlosti svého zavedení a nesmějí vytvořit dlouhodobé ustrnutí na zvoleném postupu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | považuje za nutnou komplexní a transparentní klasifikaci a certifikaci udržitelnosti vodíku a e-paliv a plošné a povinné využívání příslušných souvisejících certifikátů. Pouze na základě těchto přísně, jasně a diferencovaně koncipovaných certifikátů, díky nimž bude rovněž možné rozlišovat mezi modrým a zeleným vodíkem, lze rozvíjet trh v oblasti zeleného vodíku. VR žádá Komisi, aby se zasadila o uspíšení procesu klasifikace plynů v rámci Evropského plynárenského regulačního fóra (Madridské fórum) a aby co nejdříve předložila návrh klasifikačního a certifikačního systému, který v souladu se stávajícími právními předpisy určí obnovitelné zdroje energie; v této souvislosti požaduje, aby bylo přezkoumáno sloučení stávajících paralelních systémů pro záruky původu (článek 19 druhé směrnice o obnovitelných zdrojích energie) a pro certifikáty udržitelnosti (články 25–31 téže směrnice). Komise by se měla zasadit o mezinárodní šíření evropského systému certifikátů / záruk původu, který musí být vypracován; |
| --- | --- |

10.

Zvláštní úloha regionů

| 11. | zdůrazňuje, že zelený vodík lze vyrábět a využívat decentralizovaně, a může se proto v budoucnosti podílet na decentralizovanějších dodávkách energie, o nichž se hovoří v dlouhodobé strategii Komise „Čistá planeta pro všechny“ (5) a které VR podporuje (6). Zelený vodík může podpořit regionální a místní rozvoj, jelikož důležité články hodnotového řetězce lze vybudovat v regionech a obcích, což může mít pozitivní dopad na zaměstnanost a malé a střední podniky. Kromě toho může být přebytek tepla z výroby zeleného vodíku využíván k místním a regionálním dodávkám tepla a vodík, který vzniká jako vedlejší produkt při určitých procesech, může být na místní a regionální úrovni využíván v rámci zpětného získávání tohoto plynu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | výslovně zdůrazňuje, že místní a regionální orgány hrají při budování hospodářství založeného na využívání vodíku rozhodující roli. Mnoho místních a regionálních orgánů vypracovává strategie využívání vodíku, podpůrné programy a konkrétní projekty, například v rámci evropského partnerství „Hydrogen Valleys“ (7). Místní a regionální orgány hrají díky svým přesným znalostem místních podmínek, vazbám na místní subjekty, dohledu nad plánováním a schvalováním a různým regionálním a místním možnostem pobídek a podpory, veřejným zakázkám a pravomocem v oblasti profesního a akademického vzdělávání a odborné přípravy nepostradatelnou úlohu při rozvoji trhu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | v této souvislosti zdůrazňuje, že regiony mohou plnit důležitou propojovací funkci při vypracování regionálních strategií a podpůrných programů pro zelený vodík, a zajišťovat tak integrovaný rozvoj regionálních hodnotových řetězců zeleného vodíku. Prostorová blízkost jeho výroby a využívání jim umožňuje budovat zprvu jen místní vodíkové sítě, které lze postupem času rozšiřovat. Centralizované rozsáhlé dodávky vodíku v průmyslových klastrech mohou být provázány s decentralizovanou poptávkou z oblasti průmyslu, dopravy, budov a vyrovnávání zátěže v okolí průmyslového klastru na regionální, celostátní a mezinárodní úrovni (propojování odvětví). Zvláště atraktivní by v tomto ohledu mohla být místa v blízkosti přístavů, protože v dlouhodobém výhledu mají vhodnou polohu i pro dovoz vodíku či e-paliv. VR důrazně vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila vypracování a uskutečňování těchto regionálních strategií a programů v zájmu hodnotových řetězců a klastrů zeleného vodíku; |
| --- | --- |

13.

Koordinace budování trhu

| 14. | připomíná, že se trh v oblasti zeleného vodíku nemůže rozvíjet bez značných investic, mj. i ze strany soukromého sektoru, a ty lze podnítit jen v případě, že bude existovat důvěra v dlouhodobý rozvoj trhu. Důvěru lze budovat mj. prostřednictvím ambiciózních a závazných cílů, jasného právního rámce, detailní strategie a konkrétního plánu pro zelený vodík; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v této souvislosti vyzývá Komisi, aby svou vizi, zejména pokud jde o zelený vodík na období do roku 2030 a do roku 2050, formulovala v ohlášené strategii EU pro vodík pro celou EU a aby s přihlédnutím k doporučením uvedeným v tomto stanovisku nastínila oblasti využití zeleného vodíku, způsob jeho uvádění na trh a možnosti podpory dalších inovací; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby spolu se strategií EU pro vodík předložila integrovaný plán, který bude sestávat z nelegislativních a legislativních opatření v oblasti rozvoje evropského hospodářství založeného na využívání čistého vodíku a jednotného trhu s vodíkem zaměřeného na zelený vodík. Tento plán by měl vycházet z doporučení předložených v tomto stanovisku a z doporučení strategického fóra pro významné projekty společného evropského zájmu. Strategie EU pro vodík by měla zahrnovat ambiciózní cíle týkající se kapacit pro výrobu zeleného vodíku (a vycházet při tom z analýzy potenciálu v oblasti regionální produkce) a měla by podporovat systematické rozšiřování výroby vodíku a jeho používání prostřednictvím vytváření příslušných hodnotových řetězců. Strategie má přispět k celounijní koordinaci rozvoje nabídky, poptávky a infrastruktury, ale i regulačních činností a podpory na úrovni EU, členských států i místních a regionálních orgánů, se zvláštním zohledněním zmíněné propojovací funkce regionů při rozvoji výroby a využívání zeleného vodíku v rámci transformace energetiky a surovin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | považuje rozvoj hospodářství založeného na využívání zeleného vodíku za zásadní pro udržitelnou průmyslovou politiku, o niž usiluje Zelená dohoda pro Evropu. Má-li být „zelený“ vodík konkurenceschopný, musí dojít k modernizaci technologie elektrolyzéru na gigawattovou úroveň. Výroba elektrolyzérů v členských státech EU nabízí nové příležitosti (z hlediska zaměstnanosti) a skýtá potenciál pro vývoz do celého světa. VR důrazně vyzývá Evropskou komisi, aby ji podpořila. Upozorňuje na nutnost zapojit evropské regiony – spolu s průmyslem – do rozvoje meziodvětvových vodíkových hodnotových řetězců propojujících nabídku, infrastrukturu a poptávku. Vyzývá Komisi, aby v rámci provádění nové průmyslové strategie pro Evropu (8) podpořila rozhodující trhy v oblasti technologií a systémů pro zelený vodík a využívání těchto technologií a systémů k výrobě klimaticky neutrálních výrobků zejména v ocelářském, cementářském a chemickém průmyslu. Požaduje, aby Komise co nejdříve přijala avizovanou strategii EU pro čistou ocel a aby se v ní soustředila na využívání zeleného vodíku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | výslovně vítá, že byl v nové průmyslové strategii oznámen záměr založit Evropskou alianci pro čistý vodík. Požaduje, aby tato aliance byla vytvořena co nejdříve, aby se zaměřovala na zelený vodík a aby pomohla EU stát se průkopníkem této klíčové technologie tím, že bude přispívat ke koordinaci a k výměně znalostí a zkušeností. Požaduje, aby byly v souladu s oznámením Komise do této aliance důsledně zapojovány regiony a malé a střední podniky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na to, že rostoucí integrace jednotlivých odvětví z důvodu využívání stejných zdrojů energie vyžaduje důslednější systémový přístup k odvětvím. Zdůrazňuje, že ve strategii Komise pro integrovaný energetický systém a v její strategii EU pro vodík musí být vyzdvižen systémový význam zeleného vodíku pro sektorovou integraci ve vztahu k jiným formám energie, jako je elektřina, obnovitelné plyny a e-paliva, v rámci budoucího energetického a hospodářského systému a musí být nastíněny způsoby provádění, které budou sloužit systému. V obou dokumentech musí být nastíněny způsoby provádění, které budou sloužit systému, a uplatňování nových, individuálních tržních předpisů, na jejichž základě bude vytvořen fungující trh s vodíkem, který na jedné straně podnítí výrobu vodíku a jeho využívání a na druhé straně bude dobře integrován s trhem s elektřinou a plynem; (9) |
| --- | --- |

19.

Podpůrné rámcové právní předpisy a budování infrastruktury v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu

| 20. | poukazuje na skutečnost, že hlavním předpokladem budování trhu v oblasti zeleného vodíku v Evropě je dynamický rozvoj využívání obnovitelných zdrojů energie při výrobě elektřiny. Vzhledem ke zpřísnění cílů EU v oblasti klimatu pro rok 2030 požaduje přepracování směrnice o obnovitelných zdrojích energie, přičemž je nutné odpovídajícím způsobem zpřísnit zejména cíl EU týkající se podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie. Vybízí členské státy a místní a regionální orgány, aby vytyčily ambiciózní celostátní, regionální a místní cíle pro rozvoj energie z obnovitelných zdrojů, např. větrné a solární energie. Očekává, že určitým impulsem pro toto odvětví bude strategie pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů ve větrných elektrárnách na moři, již Komise hodlá přijmout, a to včetně financování inovativních projektů v oblasti výroby zeleného vodíku na moři; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje Komisi, aby přezkoumala, zda akty v přenesené pravomoci a druhá směrnice o obnovitelných zdrojích energie poskytují v přechodné fázi dostatečné pobídky k využívání e-paliv na bázi emisí CO2 z průmyslové činnosti resp. zachycování a využívání CO2. Při tom je však třeba zajistit, aby se zamezilo jak dvojímu započítávání snížení emisí skleníkových plynů, tak i plnému započítávání e-paliv jako „obnovitelných“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žádá rovněž, aby v souladu s druhou směrnicí o obnovitelných zdrojích energie byly co nejdříve vypracovány akty v přenesené pravomoci, které stanoví jasná pravidla, pokud jde o klasifikaci elektřiny dodávané ze sítě pro výrobu vodíku (článek 27 směrnice) a minimální požadavky na snížení emisí skleníkových plynů z e-paliv (článek 25 směrnice); |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že při využívání elektřiny dodávané ze sítě pro výrobu vodíku musí být zajištěno síťové a systémové provádění elektrolýzy (řízení poptávky). Požaduje, aby se ve strategii EU pro vodík a v národních a regionálních strategiích pro vodík počítalo s budováním dodatečných kapacit pro výrobu zelené elektřiny pro elektrolýzu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na skutečnost, že internalizace externích nákladů vytváří spravedlivé podmínky hospodářské soutěže pro různé zdroje energie a zvyšuje ekonomickou atraktivitu zeleného vodíku. Proto podporuje rozsáhlé přepracování směrnice o zdanění energie, aby bylo zdanění energie sladěno s cíli Zelené dohody pro Evropu a vodík a e-paliva byly zahrnuty do oblasti působnosti směrnice. Vybízí členské státy, aby využívaly stávajících možností ekologického zdaňování a dodatečné příjmy použily na snížení daňového zatížení nízkouhlíkové elektřiny; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že důležité pobídky ke snižování emisí skleníkových plynů v energeticky náročných průmyslových odvětvích (např. v chemickém a ocelářském průmyslu), pro něž je zelený vodík jednou z hlavních příležitostí k dekarbonizaci, nabízí systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Při přepracování směrnice o obchodování s emisemi by měly být zohledněny nové cíle v oblasti klimatu pro rok 2030, např. tím, že se zvýší lineární redukční koeficient. Bezpečnost investic by se mohla zvýšit stanovením minimální ceny v rámci systému EU pro obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podporuje vypracování vhodného mechanismu kompenzačních opatření mezi státy v souvislosti s emisemi CO2 (10), jenž bude v souladu s pravidly WTO a bude určen pro výrobky dovážené z třetích zemí, jejichž výroba způsobuje vysoké emise CO2 a které čelí značné mezinárodní konkurenci. Tento mechanismus by v kombinaci s upraveným systémem EU ETS mohl energeticky náročným průmyslovým odvětvím poskytovat pobídky k využívání zeleného vodíku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby přepracovala nařízení o transevropské energetické síti (TEN-E) (11) (12) a právní předpisy EU upravující evropský trh s plynem, především směrnici EU 2009/73/ES o zemním plynu, tak aby se hospodářství založené na využívání zeleného vodíku a jeho přepravování v rámci celé EU mohlo dynamicky rozvíjet. To zahrnuje například stanovení jednotných a jasných norem (např. přípustný podíl vodíku v rozvodné síti zemního plynu), odpovídající úpravu požadavků na projekty společného zájmu (PCI) podle TEN-E, koordinované plánování infrastruktury pro rozvod elektřiny a plynu, změny ve využívání stávající plynárenské infrastruktury a formulování jasných pravidel pro distribuci certifikovaného vodíku z obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím rozvodné sítě zemního plynu. Je rovněž třeba vypracovat regulační základ pro veřejné vodíkové rozvodné sítě, které budou umožňovat nediskriminační přístup k rozvodné síti. VR poukazuje na to, že budování a rozšiřování vyhrazených vodíkových sítí je důležitým předpokladem zajištění dostupnosti vodíku v jeho čisté podobě pro prioritní způsoby jeho využití, pro které neexistují žádné předvídatelné alternativy vodíku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že v důsledku přezkumu nařízení o transevropské energetické síti (TEN-T) by mohly nabýt na významu nízkouhlíkové pohonné technologie pro nákladní vozidla, autokary a vnitrozemskou plavbu, jako jsou elektromotory poháněné elektřinou z palivových článků nebo trolejového vedení, a také jiné formy energie, které splňují požadavky udržitelnosti a omezování emisí skleníkových plynů. Jedním z předpokladů zavádění těchto technologií je rozvoj příslušné infrastruktury, nejprve podél koridorů hlavní sítě. Pro tento účel by měly být dány k dispozici dostatečné prostředky z rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy. Přepracování směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva je příležitostí k formulování konkrétních požadavků na hustotu sítě vodíkových čerpacích stanic v členských státech; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, aby umožnila poskytování podpory na budování potrubní infrastruktury pro přepravu vodíku (výstavba nových vedení, resp. rekonstrukce stávajících plynovodů) a infrastruktury pro jeho skladování. Zdůrazňuje, že budování a financování přeshraniční vodíkové infrastruktury mezi průmyslovými klastry nabízí hospodářské příležitosti. Doporučuje se, aby v zájmu územního plánování a nákladové efektivnosti probíhala spolupráce s dalšími odvětvími, které potřebují novou energetickou infrastrukturu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi, aby v rámci své ohlášené strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu upřednostnila používání zeleného vodíku a e-paliv jako doplnění elektrické mobility v oblasti nákladní dopravy, veřejné přepravy cestujících a lodní a letecké dopravy. Nezbytným předpokladem toho je jasný a spolehlivý časový plán a evropský právní rámec, který umožní podporovat používání nízkoemisních vozidel v rámci stávajících systémů mýtného; |
| --- | --- |

30.

Podpora prostřednictvím finančních a regulačních opatření a státní podpory

| 31. | zdůrazňuje, že rozvoj hospodářství založeného na využívání zeleného vodíku, zejména rozvoj výroby, musí být podporován z veřejných zdrojů, neboť zelený vodík není v současné době rentabilní. VR poukazuje na skutečnost, že při přepracování pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky by měl být vytvořen resp. rozšířen prostor pro nástroje podpory, aby bylo možné začít včas stimulovat rozvoj trhu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | připomíná, že významnou složku nákladů souvisejících s výrobou zeleného vodíku představují investiční náklady a náklady na spotřebu elektřiny. K podpoře výroby zeleného vodíku lze v zásadě využít nástroje dostupné na straně nabídky i poptávky, které mohou mít v závislosti na tom, jak jsou koncipovány, podobný účinek. Jako příklad nástroje na straně nabídky lze uvést investiční dotace a výkupní bonusy. VR zdůrazňuje, že zkušenosti z odvětví elektroenergetiky ukázaly, že výnosy, které jsou po určitou dobu garantovány, mohou umožnit rozšiřování výrobních kapacit. Výkupní bonusy i investiční dotace mohou být nicméně od samého počátku předmětem výzev k podávání nabídek, aby se vytvořil konkurenční tlak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že přijetím regulačních opatření lze v určitých odvětvích nebo oblastech využití vytvořit poptávku po zeleném vodíku, která pak zase podpoří rozvoj jeho výroby. Spolehlivou poptávku po zeleném vodíku resp. e-palivech mohou vytvořit cíle v oblasti snížení emisí skleníkových plynů v příslušných odvětvích ve spojení s nástroji, jako jsou závazné kvóty pro přimíchávání (např. v letecké a námořní dopravě), kvóty pro snížení emisí skleníkových plynů pro dodavatele paliv či mezní hodnoty emisí CO2 pro vozové parky (např. pro nákladní vozidla nebo autokary i vnitrozemskou plavbu). V této souvislosti vyzývá VR členské státy, aby při provádění druhé směrnice o obnovitelných zdrojích energie využívaly k podporování zeleného vodíku resp. e-paliv existující zákonné možnosti. Pro druhy využití, které již dnes vyžadují velké množství vodíku, by určitou alternativou mohly být takzvané rozdílové smlouvy (Carbon Contracts for Difference, CCFD), které kompenzují rozdíl mezi skutečnými náklady uživatelů na zamezení emisím skleníkových plynů a stávající cenou CO2; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na to, že konkrétní a plánovatelnou poptávku může zajistit i zadávání veřejných zakázek. V tomto směru mohou hrát důležitou roli místní a regionální orgány, neboť vozové parky obcí a obecních podniků (např. čištění ulic, likvidace odpadů, veřejná doprava a vozidla taxislužby) se stále častěji stávají atraktivními možnostmi využití zeleného vodíku a dalších klimaticky neutrálních pohonných technologií; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá iniciativy týkající se provádění významných projektů společného evropského zájmu (Important Projects of Common European Interest, IPCEI) v oblasti zeleného vodíku. Vybízí Komisi, aby pro tyto projekty vytvořila právní rámec, a členské státy, aby jich následně využívali. Díky tomu bude totiž možné vytvořit podmínky pro provádění rozsáhlých demonstračních projektů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat vytváření synergií mezi různými významnými projekty společného evropského zájmu, aby se při rozvoji hodnotového řetězce zeleného vodíku předešlo dilematu typu „slepice a vejce“; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje, aby byl navýšen objem prostředků na podporu demonstračních projektů týkajících se zeleného vodíku poskytovaných z inovačního fondu a modernizačního fondu, který je financován v rámci systému EU ETS, a aby byl zelený vodík cíleně podporován z prostředků Programu InvestEU. Vybízí členské státy a regiony, aby v příštím programovém období využívaly k budování a posilování regionálních, místních i meziregionálních vodíkových klastrů rovněž evropské strukturální a investiční fondy (fondy ESI), včetně iniciativy Interreg. Zdůrazňuje, že mezi těmito druhy podpory, významnými projekty společného evropského zájmu, Nástrojem pro propojení Evropy a financováním výzkumu musí být na všech úrovních vytvářeny synergie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá politiku financování odvětví energetiky, kterou přijala Evropská investiční banka (EIB), včetně návrhu nových modelů financování v rámci poradního programu InnovFin. Vyzývá v této souvislosti EIB, aby uvolnila významné prostředky na financování zeleného vodíku s využitím takových modelů financování, z nichž budou mít prospěch také malé a střední podniky a místní a regionální orgány, případně banky, které je podporují; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zastává názor, že přístup podniků – mj. i malých a středních podniků –, regionů a měst k financování projektů by mohlo značným způsobem usnadnit zřízení jednotného kontaktního místa (One-Stop-Shop) na úrovni EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | doporučuje členským státům, aby v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány nebo s jejich celostátními a regionálními sdruženími doplnily financování z EU o vnitrostátní programy, které budou určeny pro rozsáhlejší demonstrační projekty a skutečné laboratoře, jakož i pro budování celostátních sítí a vzájemnou výměnu mezi regiony využívajícími vodík; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že je nezbytné vysílat dlouhodobé signály, aby bylo možné nasměrovat finanční a kapitálové toky soukromého sektoru k investicím do ekologické transformace směřující k hospodářství založenému na využívání zeleného vodíku, a to i ve prospěch inovativních malých a středních podniků. V této souvislosti očekává, že Komise v rámci své ohlášené strategie pro udržitelné financování poskytne nezbytnou podporu; |
| --- | --- |

40.

Výzkum a inovace

| 41. | vyzdvihuje klíčovou úlohu výzkumu a inovací mj. i během rozsáhlého zavádění výroby a využívání zeleného vodíku. Jejich účelem musí být snížení nákladů ve všech článcích hodnotového řetězce a zlepšení regulovatelnosti, účinnosti a životnosti zařízení. Proto VR doporučuje, aby byl zelený vodík jednoznačnou prioritou programu Horizont Evropa, včetně jeho misí v rámci Zelené dohody, plánu SET a Evropské rady pro inovace (ERI); |
| --- | --- |

41.

| 42. | vítá návrh Komise zřídit v rámci programu Horizont Evropa Evropskou alianci pro čistý vodík, která bude nástupcem společného podniku pro palivové články a vodík (13). Doporučuje zlepšit finanční zajištění i mechanismus a strukturu partnerství ve srovnání se společným podnikem pro palivové články a vodík a zohlednit při tom specifický význam místních a regionálních orgánů, aby mohlo podporovat větší množství demonstračních projektů týkajících se zeleného vodíku v EU, mj. i v rámci evropského partnerství „Hydrogen Valleys“. Upozorňuje na skutečnost, že významným cílem této aliance musí být zlepšování výměny poznatků a zkušeností mezi regiony, orgány a institucemi EU, členskými státy, místními a regionálními orgány a podniky; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vybízí členské státy a místní a regionální orgány, aby v rámci svých pravomocí v oblasti vysokého školství a odborné přípravy podporovaly vzdělávání kvalifikovaných odborníků a vědců v celém hodnotovém řetězci zeleného vodíku. Měly by také zřizovat a zlepšovat příslušné poradenské služby, zejména pro malé a střední podniky. VR vyzývá Komisi, aby úsilí vyvíjené v této oblasti podporovala, a to zejména v rámci evropského „paktu pro dovednosti“, jehož přijetí Komise ohlásila ve své nové průmyslové strategii pro Evropu, a v rámci Evropského prostoru pro vzdělávání (14); |
| --- | --- |

43.

Mezinárodní rozměr

| 44. | připomíná, že v dlouhodobém horizontu bude zřejmě významnou část poptávky po vodíku resp. e-palivech pokrývat dovoz z regionů s velmi dobrými obnovitelnými zdroji. V tomto ohledu musí pro dovážený vodík resp. e-paliva platit stejně přísná kritéria udržitelnosti. Doporučuje, aby byla v požadovaném plánu pro zelený vodík zohledněna výroba zeleného vodíku resp. e-paliv v třetích zemích a jeho doprava do EU. VR rovněž vybízí Komisi, aby již v rané fázi navázala spolupráci s potenciálními vyvážejícími zeměmi, ale také s dalšími dovážejícími zeměmi (např. s Japonskem), a podpořila tak koordinovaný rozvoj mezinárodního hospodářství založeného na využívání čistého vodíku, zejména zeleného vodíku. Doplňujícím opatřením by mělo být posílení příslušných mezinárodních iniciativ, například vodíkové iniciativy v rámci jednání ministrů o čisté energii (Clean Energy Ministerial Meetings) a Mise inovace. I v tomto ohledu je nutné zapojit místní a regionální orgány, stejně jako v případě evropského partnerství „Hydrogen Valleys“. |
| --- | --- |

44.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima) (COM(2020) 80 final).

1

(2)  Sdělení Komise – Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final).

2

(3)  Viz plán – Ares(2020)2722353.

3

(4)  V zájmu zjednodušení se pro syntetická paliva bude dále používat jen výraz „e-paliva“.

4

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění Pařížské dohody prostřednictvím inovativní a udržitelné transformace energetiky na regionální a místní úrovni (OJ C 39, 5.2.2020, p. 72), Stanovisko Evropského výboru regionů – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky (OJ C 404, 29.11.2019, p. 58).

6

(7)  Pod záštitou platformy pro inteligentní specializaci (platformy S3).

7

(8)  COM(2020) 102 final.

8

(9)  Viz plán Evropské komise, Ares(2020)2722353.

9

(10)  Viz počáteční posouzení dopadů, Ares(2020)1350037.

10

(11)  Viz počáteční posouzení dopadů, Ares(2020)2487772.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

12

(13)  Viz počáteční posouzení dopadů, Ares(2019)4972390.

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

14

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/48

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů

(2020/C 324/08)

| Zpravodaj: | Roby BIWER (LU/SES) člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů
  COM(2019) 352 final |

Zpravodaj:

Roby BIWER (LU/SES) člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů

COM(2019) 352 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá, že se Komise zavázala ke zintenzivnění úsilí o ochranu a obnovu světových lesů. S politováním však konstatuje, že předložené návrhy mají omezený dosah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oceňuje, že Evropská unie v uplynulých desetiletích usilovala mimo jiné prostřednictvím rozsáhlých programů zalesňování a díky přísné legislativě členských států v oblasti lesů, která zajišťuje opětovné zalesňování a přirozenou obnovu, o zvětšení rozlohy lesů. Je však znepokojen alarmující rychlostí celosvětového znehodnocování lesů, a to zejména původních lesů, k nimž patří jak nedotčené, tak obhospodařované lesy (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje význam původních lesů coby ochránců biologické rozmanitosti, kteří poskytují ekosystémové služby prospěšné lidskému zdraví (farmaceutické využití, výživa, léčivé rostliny) a sociálnímu začleňování (duševní zdraví, podpora zaměstnanosti ve venkovských oblastech, ekoturistika atd.), a také jejich klíčovou úlohu při ochraně životního prostředí před desertifikací, povodněmi, znehodnocováním hydrogeologických struktur, erozí půdy, extrémními povětrnostními událostmi, úbytkem srážek, znečištěným ovzduším apod. Je si rovněž vědom toho, že udržitelně obhospodařované lesy – ať už uměle vysázené, nebo vzrostlé původní lesy – přispívají k ochraně a zachování biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uznává, že odlesňování je velmi komplexní jev s celou řadou příčin, k nimž patří zvyšující se poptávka rostoucí světové populace po potravinách, krmivech, bioenergii, dřevu a dalších komoditách. Zdůrazňuje, že odlesňování je druhou nejčastější příčinou antropogenních emisí skleníkových plynů a jedním z hlavních původců ztráty biologické rozmanitosti (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že předcházení úbytku lesů může mít celou řadu přínosů pro obyvatelstvo a ekosystémy, mj. zachování biologické rozmanitosti, snižování emisí skleníkových plynů pohlcováním uhlíku (což je jedno z nejúčinnějších opatření ke zmírňování změny klimatu), poskytování ekosystémových služeb, které mohou být hnací silou udržitelného růstu, a nové lesní biohospodářství založené na rozumném a udržitelném využívání zdrojů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi a členské státy, aby předložily regulační opatření a doporučení, která budou uzpůsobena konkrétním vnitrostátním, regionálním a místním rozdílům a díky nimž bude možné účinně bojovat proti všem podobám odlesňování a znehodnocování původních lesních ekosystémů, jež jsou úložištěm uhlíku a zdrojem biologické rozmanitosti. Zároveň je nezbytné zajistit náležité financování; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že obnova lesů, zejména v nejvíce odlesněných evropských regionech, zůstává jednou z nejúčinnějších strategií přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování. V tomto ohledu by mohlo hrát stále významnější úlohu rozšíření agrolesnických systémů pomocí vysazování stromů na orné půdě a pastvinách a okolo nich; |
| --- | --- |

7.

| 8. | požaduje soudržnost politik, aby bylo možné sladit úsilí, cíle a výsledky různých politik, včetně nové SZP (společná zemědělská politika), mezinárodních závazků EU, mj. strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, Pařížské dohody o změně klimatu, obchodní politiky EU a Zelené dohody pro Evropu, a sloučit je do všeobecné strategie udržitelnosti, která bude obsahovat jasné cíle a prováděcí opatření a bude náležitě zohledňovat sociální, hospodářskou a environmentální rovnováhu; |
| --- | --- |

8.

Priorita č. 1 – snížit dopad spotřeby v EU na půdu a zaručit spotřebu produktů v EU z dodavatelských řetězců bez odlesňování

| 9. | zdůrazňuje, že by EU měla zaručit spotřebu produktů z mimounijních dodavatelských řetězců nezpůsobujících odlesňování jakožto ústřední prvek ochrany a obnovy světových lesů. Vyzývá EU, aby do celého tohoto procesu zapojila spotřebitele, kteří tak budou moci ovlivňovat trhy, jež jsou výsledkem problematické přeměny původních lesů na plochy sloužící k produkci široce využívaných produktů, jako je káva, kakao, palmový olej, a k chovu hospodářských zvířat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na závažné porušování lidských práv a ničení životního prostředí v dodavatelských řetězcích různých produktů (např. sojové boby, palmový olej, cukr, kakao, hovězí maso, suroviny pro výrobu biopaliv) a zdůrazňuje, že dobrovolné iniciativy soukromého sektoru a odvětví finančnictví nebyly dosud postačující k zastavení a zvrácení celosvětového odlesňování. Proto vyzývá Komisi, aby zavedla povinné dodržování standardů náležité péče v oblasti lidských práv (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že lesní požáry představují v mnoha členských státech a regionech EU hlavní hrozbu pro ochranu lesních ekosystémů. Je zásadní usnadnit místním a regionálním orgánům další posílení jejich odolnosti vůči katastrofám, neboť mají na starosti první reakci. Zvládání katastrof pomocí opatření přijímaných na úrovni místních komunit je nejrychlejším a nejúčinnějším způsobem, jak omezit škody vznikající v důsledku lesních požárů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby přijala různá opatření k podněcování spotřebitelů k aktivnímu postoji, pokud jde o volbu, propagaci a používání udržitelnějšího zboží. Ta mohou např. spočívat mj. v zavádění zvláštních systémů certifikace EU pro produkty nezpůsobující odlesňování, u nichž by již existující systémy certifikace lesnických produktů – včetně obhospodařování lesů a spotřebitelského řetězce (4) – umožňovaly komplexnější hodnocení, které by se použilo i na jiné než lesnické produkty. Patřilo by sem např. udržitelné obhospodařování lesů, systémy obhospodařování lesů a výrobní systémy založené na nižší spotřebě přírodních zdrojů (např. vody), chemických látek (např. pesticidů) a energie (fosilní paliva a energie z neobnovitelných zdrojů obecně), aspekty spojené s nulovým odlesňováním při výrobě jiných než lesnických produktů, propagace produktů s omezenou přepravní stopou (např. regionální výrobky, uhlíková stopa) a posuzování životního cyklu produktů s cílem kvantifikovat jejich dopad na životní prostředí a umožnit porovnání jejich environmentální výkonnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby zintenzivnila své úsilí v boji proti nezákonné těžbě dřeva prostřednictvím úplného a účinného provádění pracovního plánu EU FLEGT (prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví) na období 2018–2022, zejména lepšího provádění nařízení EU o dřevu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby lépe informovala spotřebitele o produktech pocházejících z udržitelného lesnictví a tyto produkty propagovala, a to zavedením zvláštního označení, jež by uvádělo míru odlesňování související s určitým produktem, a zlepšením nebo sjednocením již existující evropské databáze či informačních systémů produktů nezpůsobujících odlesňování (např. databáze ekoznaček), aby bylo možné takové produkty snadno rozpoznat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby v zájmu zvýšení důvěry v poskytované informace stanovila postupy pro kontrolu přesnosti informací či hodnocení shromážděných v evropském informačním systému, včetně přísných požadavků na sledovatelnost, které jsou zárukou původu produktů, a přísnějších systémů monitorování a prosazování pravidel, aby bylo možné předcházet podvodům a nesprávnému označování produktů. Doporučuje zvážit přijetí dalších politik v oblasti získávání zdrojů, zejména v zemích s vysokou mírou odlesňování a nízkým pokrytím certifikací nebo vysokou mírou nezákonné těžby dřeva, např. zavedení povinnosti doložit, že produkty byly získány udržitelným způsobem, včetně dokumentace o obchodech uzavřených mezi podnikatelskými subjekty a informací o politikách všech subjektů v dodavatelském řetězci týkajících se veřejných zakázek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naléhá na orgány, instituce a agentury EU, aby šly příkladem a změnily své jednání, zadávání zakázek a rámcové smlouvy tak, že budou využívat pouze produkty pocházející z udržitelného lesnictví. Vyzývá dále své zaměstnance a členy, aby kompenzovali emise uhlíku vzniklé během jejich letů spojených s činností VR finanční podporou projektů udržitelného lesnictví; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že zadávání veřejných zakázek, jejichž podíl na HDP v EU činí zhruba 14 %, může výrazně podnítit uzavírání udržitelnějších dodavatelských smluv na nákup práce, zboží nebo služeb od společností. V tomto ohledu by skutečnost, že směrnice 2014/24/EU o zadávání veřejných zakázek zakazuje zadávat veřejné zakázky na produkty způsobující odlesňování, mohla mít významný pozitivní dopad na prosazování produktů nezpůsobujících odlesňování; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Právě to je cílem prohlášení sítě C40 nazvaného „Good Food Cities“ (Města konzumují dobré potraviny); upozorňuje na skutečnost, že prosazení změny v chování spotřebitelů směrem ke konzumaci zdravějších potravin rostlinného původu a vysokému přísunu ovoce a zeleniny (které by měly mít certifikát, že nezpůsobují odlesňování), a tudíž i omezení celosvětové spotřeby masa, může přispět ke zlepšení a zachování zdraví občanů a planety. Právě to je cílem prohlášení sítě C40 nazvaného „Good Food Cities“ (Města konzumují dobré potraviny) (5). Při této změně musí být zohledněna doporučení strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, jež podporuje pokud možno místní spotřebu udržitelnou z hlediska životního prostředí a lidského zdraví; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vybízí Komisi, aby hledala synergie a propojení s probíhajícími projekty a iniciativami, které se týkají vytváření městských a příměstských lesů a ekologických koridorů na nižší než celostátní úrovni, na úrovni vnitrostátní i evropské i mimo Evropu. Poukazuje na to, že tyto iniciativy mají mnohé environmentální a sociální přínosy (ekosystémové služby) pro lidi žijící v propojených městech, mezi něž patří čisté ovzduší, regulace vodních toků, ochrana půdy proti vodní a větrné erozi, obnova znehodnocené půdy, odolnost vůči přírodním katastrofám a změně klimatu, nižší denní teploty v létě, získávání potravin, vyšší biologická rozmanitost ve městech, lepší fyzické a duševní zdraví, vyšší hodnota majetku atd.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | požaduje zapojit do těchto aktivit evropské občany a místní a regionální orgány, podnikatelské subjekty a zainteresované strany, které prodávají své produkty na evropském trhu (např. nadnárodní společnosti). Poukazuje na úlohu, kterou hrají při ochraně lesů, a na nutnost zvýšit transparentnost podnikového výkaznictví v oblasti sociální a environmentální odpovědnosti (v souladu se směrnicí 2014/95/EU); |
| --- | --- |

20.

Priorita č. 2 – spolupracovat s producentskými zeměmi na zmírnění tlaků na lesy a zajistit rozvojovou spolupráci EU „bez odlesňování“ a priorita č. 3 – Posílit mezinárodní spolupráci s cílem zastavit odlesňování a znehodnocování lesů a podporovat obnovu lesů

| 21. | poukazuje na skutečnost, že k odlesňování dochází většinou ve třetích zemích. Převážná část dřeva vyprodukovaného v těchto zemích je spotřebována na místě, přesto však míra zavádění certifikace dřeva zůstává nízká, protože náklady na získání certifikace jsou příliš vysoké, zejména pro drobné vlastníky, kteří navíc čelí konkurenci v podobě levnějšího konvenčně nebo dokonce ilegálně těženého dřeva. Dále je třeba věnovat zvláštní pozornost tomu, jakým způsobem certifikovat lesnické produkty, například přírodní kaučuk, které produkuje velký počet drobných vlastníků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | požaduje zlepšit vzdělávání v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, kde se původní lesy nacházejí, neboť je nesmírně důležité pro zvyšování povědomí těchto zemí o významu jejich vlastních environmentálních zdrojů. Upozorňuje na to, že přímé zapojení občanů do těchto vzdělávacích iniciativ v oblasti životního prostředí by mohlo mít řadu přínosů, jako je např.:






  a) | větší povědomí o významu ekosystémových služeb, které udržitelně obhospodařované lesy a původní lesy poskytují společnosti; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

větší povědomí o významu ekosystémových služeb, které udržitelně obhospodařované lesy a původní lesy poskytují společnosti;

| b) | uznání četných přímých i nepřímých přínosů udržitelného obhospodařování lesů; |
| --- | --- |

b)

uznání četných přímých i nepřímých přínosů udržitelného obhospodařování lesů;

| c) | větší pravděpodobnost, že místní opatření zaměřená na omezení odlesňování a znehodnocování lesů přinesou pozitivní výsledky; více příležitostí proměnit ochranu přírodních zdrojů v jejich udržitelné řízení, a přispět tak k tvorbě zelených pracovních míst a k zelenému růstu pro místní obyvatelstvo atd.; |
| --- | --- |

c)

větší pravděpodobnost, že místní opatření zaměřená na omezení odlesňování a znehodnocování lesů přinesou pozitivní výsledky; více příležitostí proměnit ochranu přírodních zdrojů v jejich udržitelné řízení, a přispět tak k tvorbě zelených pracovních míst a k zelenému růstu pro místní obyvatelstvo atd.;

| 23. | konstatuje, že by Evropská komise měla zvážit možnost navrhnout zařazení původních lesů na seznam památek světového dědictví UNESCO, aby je pomohla chránit před odlesňováním a zvýšila pravděpodobnost přitáhnout pozornost veřejnosti k jejich ochraně; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že biologická rozmanitost je spolu s multifunkčností klíčovým tématem, které je třeba při diskuzi o rámci politiky EU v oblasti lesnictví zohlednit. Zdůrazňuje, že vždy, když probíhá odlesňování, přičemž je zničen původní les nebo les dosahující mýtního věku, dochází ke ztrátě biologické rozmanitosti, která je pro lesy typická a kterou je těžké obnovit, protože dané území je silně poškozené; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá novou celounijní strategii v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, která zvyšuje úroveň ambicí pro EU, pokud jde o přijímání opatření k zastavení ztráty biologické rozmanitosti a znehodnocování ekosystémů v celé Evropě, a činí z EU světového vedoucího představitele při řešení celosvětové krize v oblasti biologické rozmanitosti, včetně např. zřízení chráněných oblastí pro nejméně 30 % krajiny, zavedení právně závazných cílů EU v oblasti obnovy přírody a přísnější ochrany zbývajících původních lesů a pralesů EU, uplatňování udržitelného obhospodařování sekundárních lesů (6), obnovy znehodnocených ekosystémů a znehodnocené krajiny pomocí obnovy lesů, půdy a mokřadů a vytvoření zelených ploch ve městech; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá k mnohem většímu úsilí o splnění cílů týkajících se lesnictví v rámci nové strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a o dohodnutí ambiciózního celosvětového politického rámce v oblasti biologické rozmanitosti pro období po roce 2020, který by měl být přijat na nadcházející 15. konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (COP-CBD 15), mj. na základě vyhodnocení provádění strategie do roku 2020; |
| --- | --- |

26.

| 27. | důrazně žádá, aby byly obchodní dohody posuzovány na základě cíle snižování emisí skleníkových plynů a aby byly založeny na udržitelném rozvoji. Vyzývá k tomu, aby byly v těchto dohodách posíleny kapitoly o udržitelném obhospodařování lesů a boji proti odlesňování a aby bylo odlesňování začleněno do posuzování vlivů na životní prostředí. V této souvislosti a s ohledem na to, že odlesňování brazilské Amazonie dosáhlo po 84 % nárůstu výskytu požárů deštného pralesa rekordních hodnot (7), vyzývá EU a její členské státy, aby pozastavily ratifikaci dohody mezi EU a Mercosurem, dokud brazilská vláda tuto tendenci nezvrátí; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požaduje, aby k zachování a zvyšování biologické rozmanitosti, a tím i k plnému dosažení přínosů, které mohou biologická rozmanitost a ekosystémové služby mít, více přispělo i aktivní, přizpůsobivé a participativní lesnictví v rámci strategie EU v oblasti lesnictví na období po roce 2020. Všechna tato opatření a veškeré úsilí by měly přispět k ambicióznější globální politice v oblasti biologické rozmanitosti, v jejímž rámci musí Evropa převzít zodpovědnou vedoucí pozici; |
| --- | --- |

28.

Priorita č. 4 – přesměrovat financování na podporu udržitelnějších postupů využívání půdy a priorita č. 5 – podporovat dostupnost a kvalitu informací o lesích a komoditních dodavatelských řetězcích a přístup k těmto informacím Podporovat výzkum a inovace

| 29. | zdůrazňuje, že by občané EU měli být v plném rozsahu informováni o opatřeních, které Komise přijala v zájmu ochrany a obnovy lesů v EU a po celém světě, aby tato opatření nalezla ve společnosti větší odezvu a zvýšila se jejich účinnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi, aby vytvořila evropskou databázi, v níž by byly zaneseny probíhající i ukončené projekty realizované společně Evropskou unií a třetími zeměmi a také dvoustranné projekty členských států EU a třetích zemí, s cílem posoudit jejich dopad na světové lesy. Vyzdvihuje účast místních a regionálních orgánů na provádění těchto projektů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naléhavě vyzývá EU, aby začala provádět strategii „industrializace, digitalizace a dekarbonizace“ s cílem šířit používání náhradních ekologických materiálů ze dřeva, o jejichž původu a uhlíkové stopě budou spotřebitelé informováni, a aby podpořila zavedení označení „nezpůsobuje odlesňování“ a zintenzivnila jeho uplatňování v odvětvích, jako je stavební, textilní, chemický nebo obalový průmysl; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá EU, aby rozvíjela výzkumné programy a programy monitorování Země, jako je Copernicus, Evropský program monitorování Země a další monitorovací programy, s cílem dohlížet na dodavatelské řetězce komodit, a umožnit tak identifikaci produktů, jejichž produkce způsobuje odlesňování nebo zhoršování stavu životního prostředí, a včas před nimi varovat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá Komisi, aby vzhledem k důležitosti ochrany a obnovy světových lesů uvažovala o zřízení Evropského úřadu lesního hospodářství. |
| --- | --- |

33.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

1

(2)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005.

2

(3)  Náležitou péčí v oblasti lidských práv se obecně rozumí nástroj, s jehož pomocí mohou podniky zjišťovat negativní dopady své činnosti nebo činnosti související s jejich obchodními vztahy na lidská práva, předcházet jim, zmírňovat je a zodpovídat se z nich. https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence.

3

(4)  Např. Rada pro správu lesů (Forest Stewardship Council® – FSC®), Program pro uznávání certifikace lesů (Programme for the Endorsement of Forest Certification (PEFC) atd.

4

(5)  V prohlášení „Good Food Cities“ se města náležející k síti C40 zavazují uvést politiky zadávání veřejných zakázek na potraviny do souladu s výživou, která je pro planetu udržitelná (tzv. Planetary Health Diet) a která bude v ideálním případě pocházet z ekologického zemědělství, a podporovat celkové zvýšení spotřeby zdravých potravin rostlinného původu v našich městech tím, že se upustí od neudržitelného, nezdravého stravování: https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities.

5

(6)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

6

(7)  Brazilský národní institut pro kosmický výzkum, 2019.

7

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

Interactio – hybridní zasedání – 139. plenární zasedání VR, 30. 6. 2020–2. 7. 2020

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/53

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se služeb: aktuální pohled evropských místních a regionálních orgánů

(2020/C 324/09)

| Zpravodaj: | Jean-Luc VANRAES (BE/Renew E.), člen zastupitelstva městské části Uccle v Bruselu |
| --- | --- |
| Odkazy: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí evropský elektronický průkaz služeb a související správní prostředky
  COM(2016) 824 final
  návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o právním a operačním rámci pro evropský elektronický průkaz služeb, který se zavádí nařízením ... [nařízení o ESC]
  COM(2016) 823 final
  návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o testu přiměřenosti před přijetím nové právní úpravy povolání
  COM(2016) 822 final
  návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o prosazování směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu, kterou se stanoví postup oznamování pro povolovací režimy a požadavky týkající se služeb a kterou se mění směrnice 2006/123/ES a nařízení (EU) č. 1024/2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu
  COM(2016) 821 final
  sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb
  COM(2016) 820 final |

Zpravodaj:

Jean-Luc VANRAES (BE/Renew E.), člen zastupitelstva městské části Uccle v Bruselu

Odkazy:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí evropský elektronický průkaz služeb a související správní prostředky

COM(2016) 824 final

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o právním a operačním rámci pro evropský elektronický průkaz služeb, který se zavádí nařízením ... [nařízení o ESC]

COM(2016) 823 final

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o testu přiměřenosti před přijetím nové právní úpravy povolání

COM(2016) 822 final

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o prosazování směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu, kterou se stanoví postup oznamování pro povolovací režimy a požadavky týkající se služeb a kterou se mění směrnice 2006/123/ES a nařízení (EU) č. 1024/2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu

COM(2016) 821 final

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o doporučeních k reformám v oblasti regulace odborných služeb

COM(2016) 820 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Význam a naléhavost dokončení jednotného trhu se službami

| 1. | uznává, že jednotný trh představuje významný úspěch politiky EU, který je základem evropské konkurenceschopnosti, prosperity a dobrých podmínek pro spotřebitele. Zdůrazňuje přitom, že řádně fungující jednotný trh rovněž přispívá k posílení hospodářského růstu, inovací a zaměstnanosti na regionální a místní úrovni a že regionální a místní orgány jakožto významní zadavatelé veřejných zakázek mají prospěch z lépe fungujícího jednotného trhu, a to i v oblasti služeb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že jednotný trh je stále nedokončený a že v tomto směru stále existují značné překážky. Zároveň zdůrazňuje, že se do jeho provádění a prohlubování musí více zapojit institucionální subjekty na všech úrovních správy a že vysokou odpovědnost za zajištění účinného provádění nesou zejména členské státy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že návrhy politik v oblasti jednotného trhu mohou mít rozsáhlý územní dopad, který by měl být řádně posouzen. Toto posuzování územního dopadu, které pokrývá celou řadu aspektů, přispívá ke komplexnímu a vyváženému hodnocení možných dopadů legislativních návrhů a má zásadní význam pro mnoho regionů, které se sice přímo nepodílejí na legislativním procesu, nicméně právní předpisy provádějí. VR znovu opakuje, že je připraven toto posuzování odborně podporovat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá k tomu, aby při provádění jednotného trhu byly v co největší míře dodržovány zásady místní samosprávy. Připomíná, že Evropská charta místní samosprávy (1) uznává, že místní orgány jsou jedním z hlavních základů demokratického režimu, že ochrana a posílení místní samosprávy významně přispívají k budování EU založené na zásadách demokracie a decentralizace moci, z čehož vyplývá, že místní orgány jsou značně nezávislé, pokud jde o jejich povinnosti, způsoby a prostředky, které k výkonu těchto povinnosti používají, a o zdroje, jež jsou k jejich plnění zapotřebí; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že je zapotřebí zvážit decentralizovanější přístup k provádění jednotného trhu, v jehož rámci by byla odpovědnost za sledování a kontrolu správného uplatňování práva EU přenesena na agentury na úrovni členských států, a to podle vzoru decentralizovaného přístupu k uplatňování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže. Domnívá se, že takový decentralizovaný přístup by pomohl snížit administrativní zátěž na všech úrovních a zároveň by posílil odpovědnost členských států za jednotný trh, která je nezbytná pro jeho řádné fungování; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že řada největších ekonomických překážek, které zbývá překonat, se týká oblasti služeb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že služby jsou důležitou součástí evropského hospodářství, která se podílí přibližně 70 % na HDP a zaměstnanosti (2). Nicméně podotýká, že odvětví služeb v EU se vyznačuje nízkým růstem produktivity a slabou hospodářskou soutěží, jakož i obrovskou rozmanitostí odvětví služeb s různými specifickými vlastnostmi. Konstatuje, že obchod se službami v rámci EU představuje pouze třetinu obchodu se zbožím v rámci EU a neexistují žádné náznaky toho, že by se tento rozdíl snižoval; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že neopodstatněné překážky přeshraničního poskytování služeb, které jsou v prvé řadě důsledkem rozdílných vnitrostátních předpisů a postupů, jsou jednou z hlavních příčin nedostatečné výkonnosti tohoto odvětví a že odstranění těchto překážek by poskytovatelům služeb a zákazníkům poskytlo více možností k plnému využívání potenciálu jednotného trhu. Zároveň poukazuje na to, že jakákoli další opatření by měla vycházet z prokázaných potřeb poskytovatelů služeb. Obrovská rozmanitost odvětví služeb může vyžadovat odvětvově specifičtější přístup, přičemž regionální a místní orgány by mohly hrát důležitou roli při řešení vzniklých problémů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že služby jsou jakožto součást globálních hodnotových řetězců důležitým mezivstupem pro hospodářství a že konkurenceschopné služby, zejména podnikatelské služby, mají zásadní význam pro produktivitu a nákladovou konkurenceschopnost jiných odvětví, např. zpracovatelského průmyslu, které jsou zásadně důležité pro regionální a místní ekonomiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že po deseti letech od jejího vstupu v platnost dosud nebyl plně využit potenciál směrnice o službách k posílení volného pohybu služeb a že poskytovatelé v řadě odvětví služeb se stále ještě potýkají s četnými problémy, když se chtějí usadit v jiném členském státě nebo chtějí dočasně poskytovat přeshraniční služby. Připomíná, že podle odhadů by odstranění překážek přeshraničního obchodu a investic do služeb v rámci, který již stanoví směrnice o službách, mohlo přispět k navýšení HDP EU o 1,7 %; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že z legislativních návrhů Komise v balíčku týkajícím se služeb byl přijat pouze jeden, a to směrnice o testu přiměřenosti před přijetím nové právní úpravy povolání. Dále konstatuje, že legislativní návrhy týkající se evropského elektronického průkazu služeb jsou v legislativním procesu zablokovány a že práce v souvislosti s návrhem směrnice, kterou se stanoví postup oznamování pro povolovací režimy a požadavky týkající se služeb, postupuje velmi pomalu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naléhá na Komisi, aby analyzovala nejběžnější podnikatelské a profesní činností v každém členském státě, které již mohly těžit z platné směrnice o službách, aby mohl být co nejdříve sestaven vyčerpávající seznam zbytečných nákladů a překážek, s nimiž se setkávají podnikatelé. Dále na Komisi naléhá, aby urgentně vypracovala doporučení, které bude zahrnovat standardní model jednotných kontaktních míst, která upravuje článek 6 platné směrnice, aby se členské státy mohly řídit společným projektem, který poskytovatelům maximálně usnadní konzultace v jejich různých jazycích, stejně jako se to efektivně a s minimálními náklady na překlad provádí u technických předpisů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci Visser Vastgoed (3) by mohl mít velmi závažné důsledky pro místní a regionální orgány. Domnívá se, že tyto otázky je třeba řešit prostřednictvím právních předpisů EU a že navržená směrnice o oznamování představuje za tímto účelem vhodný rámec; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je toho názoru, že rozsudek ve věci Visser Vastgoed nebude mít pravděpodobně dopad pouze na oznamovací povinnost, pokud jde o územní plány týkající se využívání půdy v souvislosti s maloobchodními službami, ale může mít širší důsledky; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává význam dobře fungujícího jednotného trhu pro příhraniční regiony a domnívá se, že nástroje EU pro přeshraniční spolupráci, jako jsou ESÚS (4), mohou hrát v tomto ohledu užitečnou úlohu; |
| --- | --- |

15.

Evropský elektronický průkaz služeb

| 16. | bere na vědomí, že Evropský parlament návrh Komise na zavedení elektronického průkazu služeb odmítl a požádal ji o stažení tohoto spisu. Rovněž konstatuje, že Rada nedokázala dosáhnout společného postoje ke zmíněnému aktu a připomíná, že na podporu podniků, které nabízejí přeshraniční služby, by měla být opatření stávající směrnice o službách, jako jsou jednotlivá kontaktní místa, prováděna správně; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná spolunormotvůrcům, že původním záměrem návrhu na zavedení elektronického průkazu služeb, který však nesplnil, bylo omezit složité administrativní postupy a náklady, které vznikají poskytovatelům přeshraničních služeb, a zejména malým a středním podnikům, při vyřizování administrativních formalit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že bez zavedení elektronického průkazu služeb budou poskytovatelům přeshraničních služeb vznikat při vyřizování administrativních formalit stále stejné náklady a že elektronický průkaz služeb měl tyto náklady snížit o polovinu, což by představovalo pro malé a střední podniky velký přínos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná proto, že je zapotřebí přijmout účinná opatření, která poskytovatelům služeb pomohou zjednodušit administrativní postupy a snížit zbytečné náklady, s nimiž se stále potýkají. Poukazuje však na to, že legislativní, technická a administrativní zátěž, již by zavedení elektronického průkazu služeb přineslo místním a regionálním orgánům, musí být přiměřená očekávaným přínosům; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná spolunormotvůrcům, že směrnice o službách stanoví, že členské státy nesmí zdvojovat požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům, které poskytovatel již splnil v jiném členském státě. Konstatuje však, že tato skutečnost je v praxi stále nedostatečně uplatňována, a poskytovatelé služeb tedy často čelí stejným požadavkům jako domácí společnosti, přestože již splnili rovnocenné nebo podobné požadavky ve svém domovském členském státě; |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná spolunormotvůrcům, že složitost spolupráce mezi vnitrostátními orgány a následná administrativní zátěž, která by byla spojená s navrženým postupem týkajícím se elektronického průkazu služeb, byly jedněmi z hlavních důvodů, proč nebylo v jednáních o této otázce dosaženo kompromisu. V této souvislosti vyzývá Evropskou komisi, aby se ve svých budoucích návrzích zaměřila na vypracování jednoduchých a jasných pravidel pro spolupráci mezi orgány; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že značná rozmanitost z hlediska požadavků na právní formu a na držbu akcií mezi členskými státy také dosud omezuje svobodu usazování v odvětví služeb poskytovaných podnikům; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje rovněž, že když se poskytovatelé služeb snaží nabízet své služby v jiném členském státě, čelí velkým obtížím při získávání zákonem stanoveného pojištění odpovědnosti za škody při výkonu povolání; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje rovněž na to, že odvětvové právní předpisy jednotlivých členských států ne vždy nezbytně rozlišují mezi požadavky, které se vztahují na poskytovatele služeb, kteří se chtějí usadit, a ty, kteří chtějí poskytovat přeshraniční služby dočasně, což vede k nejistotě a nepřiměřeným regulačním požadavkům na poskytovatele přeshraničních služeb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadřuje politování nad tím, že navzdory rámcovým podmínkám, jež byly stanoveny již ve směrnici o službách, nebyly výše uvedené překážky odstraněny a stále představují jeden z důvodů nízké integrace služeb na jednotném trhu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naléhavě proto vyzývá ostatní orgány, aby nalezly společný základ pro řešení problémů, které má legislativní návrh týkající se elektronického průkazu řešit, a umožnily tak lepší provádění na základě směrnice o službách; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznává různé přístupy členských států, pokud jde o kritéria způsobilosti týkající se účasti poskytovatelů služeb v nabídkovém řízení, což může představovat překážku pro jednotný trh. Je proto zapotřebí využít potenciál nástrojů EU a kdekoli je to možné, tyto přístupy zjednodušit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na ustanovení směrnice o službách, která prostřednictvím většího sbližování profesních pravidel na evropské úrovni usilují o rozvoj přeshraničních aktivit a vybudování skutečně jednotného trhu služeb. Vyzývá Evropskou komisi, aby navrhla iniciativy, které budou podněcovat profesní sdružení na evropské úrovni, aby využívaly tyto možnosti k usnadnění volného pohybu poskytovatelů služeb; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje význam směrnice o službách a její přínos pro volný pohyb služeb na jednotném trhu. Zároveň upozorňuje, že podniky, a to zejména malé a střední podniky a veřejné orgány, se při uplatňování pravidel, která tato směrnice stanoví, potýkají s mnoha problémy; |
| --- | --- |

29.

Postup oznamování

| 30. | bere na vědomí rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci Visser Vastgoed a právní nejistotu, která by z něj mohla vyplývat pro místní a regionální orgány (5), zejména co se týče oznamovací povinnosti, a to mimo jiné proto, že oblast působnosti nemusí být omezena na maloobchodní služby a územní plánování, ale mohla by ovlivnit také další regulační činnosti místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | má za to, že zlepšení postupu oznamování tak, jak je stanoven v balíčku týkajícím se služeb, by pomohlo řešit otázky, jež vyvolal rozsudek SDEU, a vyzývá spolunormotvůrce, aby se během stávajících jednání o postupu oznamování usilovně snažili nalézt taková řešení, která zároveň zajistí nezbytnou právní jistotu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že řada místních a regionálních orgánů se nachází v obtížné situaci, pokud jde o kapacitu a zdroje, které mají k dispozici k tomu, aby se vypořádaly s administrativní zátěží, jež vyplývá z oznamovací povinnosti tak, jak je v současné době – a s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie – stanovena v právních předpisech. Jakýkoli nový postup oznamování by měl v zájmu maximálního omezení administrativní zátěže tuto skutečnost zohlednit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na to, že je zapotřebí nalézt správnou rovnováhu mezi úsilím, které vyžaduje oznamovací povinnost, a přínosem z hlediska splnění cílů směrnice o službách. Zároveň je třeba mít na paměti, že většina místních a regionálních předpisů má na jednotný trh zanedbatelný vliv a je pravděpodobně v souladu s požadavky směrnice o službách; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že jakýkoli nový postup oznamování by neměl vést ke zbytečným prodlevám při přijímání místních a regionálních předpisů, neboť tato zpoždění poškozují všechny zúčastněné strany a brání jak hospodářské činnosti, tak i investicím (například v oblasti maloobchodu a souvisejícího rozvoje nemovitostí); |
| --- | --- |

34.

| 35. | požaduje, aby Evropská komise byla dostatečně transparentní a připravená vést dialog v souvislosti s jakýmkoli novým oznamovacím postupem, a to zejména ve fázi, kdy Komise posuzuje, zda je daný místní či regionální předpis v souladu se směrnicí o službách; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zajistit účinné provádění směrnice o službách, a navrhuje proto, aby Evropská komise vypracovala soubor kvantitativních a/nebo kvalitativních kritérií, která by umožnila posoudit, jaký druh místních a regionálních předpisů by mohl být vyňat z oznamovací povinnosti podle směrnice o službách, aniž by tato výjimka bránila uplatňování této směrnice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | navrhuje, aby v souvislosti s těmito kvantitativními a/nebo kvalitativními kritérii Evropská komise prošetřila možnost decentralizovat určité prvky provádění, včetně oznamování, neboť tento krok by mohl zvýšit účinnost provádění a vést k přesnějšímu posouzení regionálního a místního veřejného zájmu, což by bylo v souladu se zásadou místní samosprávy a subsidiarity; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzdvihuje význam zásad nediskriminace, přiměřenosti a veřejného zájmu, které jsou uplatňovány ve směrnici o službách, a s ohledem na místní a regionální právní souvislosti zdůrazňuje, že bod odůvodnění 9 směrnice o službách ze své působnosti výslovně vylučuje pravidla týkající se rozvoje nebo využívání půdy a územního plánování. |
| --- | --- |

38.

V Bruselu dne 1. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Rada Evropy, 1985.

1

(2)  Pracovní dokument útvarů Komise Single Market Performance Report 2019 (Zpráva o výkonnosti jednotného trhu za rok 2019), SWD (2019) 444 final.

2

(3)  Rozsudek ve spojených věcech C-360/15 a C-31/16 ze dne 30. ledna 2018.

3

(4)  Evropská seskupení pro územní spolupráci.

4

(5)  V EU existuje více než 95 000 obcí, které se z hlediska své velikosti a kapacity značně liší. Jen v Německu a Rakousku dohromady by se působnost směrnice o službách a oznamovací povinnost, kterou stanoví, mohla v zásadě vztahovat až na 250 000 místních územních plánů (průběžná zpráva ze dne 15. ledna 2020 týkající se studie, kterou zadal k vypracování VR na téma Dopad směrnice ES o oznamování na místní a regionální orgány s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie z ledna 2018).

5

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/58

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Evropský právní rámec pro klima: stanovení rámce pro dosažení klimatické neutrality

(2020/C 324/10)

| Zpravodaj: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ELS), předseda vlády autonomní oblasti Andalusie |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima)
  COM(2020) 80 final |

Zpravodaj:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/ELS), předseda vlády autonomní oblasti Andalusie

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima)

COM(2020) 80 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

5. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Cílem opatření Unie

  a

  členských států v oblasti klimatu je v kontextu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody chránit obyvatelstvo a planetu, blahobyt, prosperitu, zdraví, potravinové systémy, integritu ekosystémů a biologickou rozmanitost před hrozbou změny klimatu, a dále maximalizovat prosperitu v rámci naší planety a zvýšit odolnost a snížit zranitelnost společnosti vůči změně klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(5)

Cílem opatření Unie

  a

  členských států v oblasti klimatu je v kontextu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody chránit obyvatelstvo a planetu, blahobyt, prosperitu, zdraví, potravinové systémy, integritu ekosystémů a biologickou rozmanitost před hrozbou změny klimatu, a dále maximalizovat prosperitu v rámci naší planety a zvýšit odolnost a snížit zranitelnost společnosti vůči změně klimatu.

| (5) | Cílem opatření Unie, členských států

  a místních a regionálních orgánů

  v oblasti klimatu je v kontextu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody chránit obyvatelstvo a planetu, blahobyt, prosperitu, zdraví, potravinové systémy, integritu ekosystémů a biologickou rozmanitost před hrozbou změny klimatu, a dále maximalizovat prosperitu v rámci naší planety a zvýšit odolnost a snížit zranitelnost společnosti vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(5)

Cílem opatření Unie, členských států

  a místních a regionálních orgánů

  v oblasti klimatu je v kontextu Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody chránit obyvatelstvo a planetu, blahobyt, prosperitu, zdraví, potravinové systémy, integritu ekosystémů a biologickou rozmanitost před hrozbou změny klimatu, a dále maximalizovat prosperitu v rámci naší planety a zvýšit odolnost a snížit zranitelnost společnosti vůči změně klimatu.

Odůvodnění

Opatření na místní a regionální úrovni jsou zásadní pro dosažení cíle klimatické neutrality, který je uznán v Pařížské dohodě, a jsou plně v souladu s cíli uvedenými v tomto bodu odůvodnění. Nezahrnout do něj místní a regionální orgány je proto nedbalé.

Pozměňovací návrh 2

14. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (14) | Klíčovou součástí dlouhodobé globální reakce na změnu klimatu je adaptace. Členské státy a Unie by proto měly zvyšovat svou adaptační kapacitu, posilovat svou odolnost a snižovat svou zranitelnost vůči změně klimatu, jak je stanoveno v článku 7 Pařížské dohody, a maximalizovat vedlejší přínosy jiných politik a právních předpisů v oblasti životního prostředí. Členské státy by měly přijmout komplexní vnitrostátní adaptační strategie a plány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(14)

Klíčovou součástí dlouhodobé globální reakce na změnu klimatu je adaptace. Členské státy a Unie by proto měly zvyšovat svou adaptační kapacitu, posilovat svou odolnost a snižovat svou zranitelnost vůči změně klimatu, jak je stanoveno v článku 7 Pařížské dohody, a maximalizovat vedlejší přínosy jiných politik a právních předpisů v oblasti životního prostředí. Členské státy by měly přijmout komplexní vnitrostátní adaptační strategie a plány.

| (14) | Klíčovou součástí dlouhodobé globální reakce na změnu klimatu je adaptace. Členské státy a Unie by proto měly zvyšovat svou adaptační kapacitu, posilovat svou odolnost a snižovat svou zranitelnost vůči změně klimatu, jak je stanoveno v článku 7 Pařížské dohody, a maximalizovat vedlejší přínosy jiných politik a právních předpisů v oblasti životního prostředí. Členské státy by měly přijmout komplexní vnitrostátní adaptační strategie a plány
  , v nichž budou zohledněny ekonomické, sociální a zeměpisné rozdíly mezi územními celky v Evropě a specifické rysy nejvzdálenějších regionů EU
  . |
| --- | --- |

(14)

Klíčovou součástí dlouhodobé globální reakce na změnu klimatu je adaptace. Členské státy a Unie by proto měly zvyšovat svou adaptační kapacitu, posilovat svou odolnost a snižovat svou zranitelnost vůči změně klimatu, jak je stanoveno v článku 7 Pařížské dohody, a maximalizovat vedlejší přínosy jiných politik a právních předpisů v oblasti životního prostředí. Členské státy by měly přijmout komplexní vnitrostátní adaptační strategie a plány
  , v nichž budou zohledněny ekonomické, sociální a zeměpisné rozdíly mezi územními celky v Evropě a specifické rysy nejvzdálenějších regionů EU
  .

Odůvodnění

Územní faktory hrají klíčovou úlohu ve správné volbě politiky k posílení odolnosti a adaptačního úsilí. Zeměpisné, klimatické, sociální a ekonomické aspekty jsou zásadní pro zhodnocení a posouzení zranitelnosti, řízení rizik a stanovení budoucích scénářů pro proměnné týkající se klimatu. Zavedení prognostických nástrojů k adaptaci a podpoře odolnosti, které by se mohly přizpůsobit různých regionálním a místním podmínkám, by představovalo důležitý pokrok v přípravě těchto strategií.

Pozměňovací návrh 3

17. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (17) | Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví.
  Do
  září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě
  50–
  55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo
  50–
  55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(17)

Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví.
  Do
  září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě
  50–
  55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo
  50–
  55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990.

| (17) | Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví.
  Co nejdříve a nejpozději na počátku
  září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě
  alespoň
  55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo
  alespoň
  55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990. |
| --- | --- |

(17)

Komise ve svém sdělení „Zelená dohoda pro Evropu“ oznámila svůj záměr provést posouzení a předložit návrhy na zvýšení cíle Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů pro rok 2030, aby byl zajištěn jeho soulad s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050. V dotčeném sdělení Komise také zdůraznila, že k plnění cíle klimatické neutrality by měly přispívat veškeré politiky Unie a svou úlohu by v něm měla mít všechna odvětví.
  Co nejdříve a nejpozději na počátku
  září 2020 by Komise měla na základě komplexního posouzení dopadů a s přihlédnutím ke své analýze integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které jí byly předloženy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (1), přezkoumat cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 a prozkoumat možnosti stanovení nového cíle pro rok 2030 v podobě
  alespoň
  55 % snížení emisí ve srovnání s úrovněmi v roce 1990. Pokud bude Komise považovat za nezbytné změnit cíl Unie pro rok 2030, měla by Evropskému parlamentu a Radě předložit návrhy na případné změny tohoto nařízení. Kromě toho by Komise měla do 30. června 2021 posoudit, jak by bylo třeba změnit právní předpisy Unie, kterými se dotčený cíl provádí, aby bylo dosaženo
  alespoň
  55 % snížení emisí ve srovnání s rokem 1990.

Odůvodnění

Chceme-li zajistit, aby byl evropský plán na podporu oživení ekologický a aby dnešní investice vedly k dosažení cílů stanovených na rok 2030 a v konečném důsledku i těch stanovených na rok 2050, musí být posouzení dopadu právního rámce do roku 2030 ambiciózní a zveřejněno co nejdříve.

Pozměňovací návrh 4

18. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (18) | Aby se zajistilo, že Unie a členské státy zůstanou na dobré cestě k dosažení cíle klimatické neutrality a pokroku v oblasti adaptace, měla by Komise pravidelně hodnotit pokrok. V případě, že společný pokrok členských států směrem k dosažení cíle klimatické neutrality nebo v oblasti adaptace nebo soudržnost opatření Unie s cílem klimatické neutrality nebo jejich přiměřenost k zajištění pokroku v oblasti zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti nebudou dostatečné, měla by Komise přijmout nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. Komise by rovněž měla pravidelně posuzovat příslušná vnitrostátní opatření a vydávat doporučení, pokud zjistí, že opatření členského státu nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality nebo nejsou přiměřená ke zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti vůči změně klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(18)

Aby se zajistilo, že Unie a členské státy zůstanou na dobré cestě k dosažení cíle klimatické neutrality a pokroku v oblasti adaptace, měla by Komise pravidelně hodnotit pokrok. V případě, že společný pokrok členských států směrem k dosažení cíle klimatické neutrality nebo v oblasti adaptace nebo soudržnost opatření Unie s cílem klimatické neutrality nebo jejich přiměřenost k zajištění pokroku v oblasti zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti nebudou dostatečné, měla by Komise přijmout nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. Komise by rovněž měla pravidelně posuzovat příslušná vnitrostátní opatření a vydávat doporučení, pokud zjistí, že opatření členského státu nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality nebo nejsou přiměřená ke zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti vůči změně klimatu.

| (18) | Aby se zajistilo, že Unie a členské státy zůstanou na dobré cestě k dosažení cíle klimatické neutrality a pokroku v oblasti adaptace, měla by Komise pravidelně
  měřit a
  hodnotit pokrok
  a zveřejňovat všechny příslušné údaje
  . V případě, že společný pokrok členských států směrem k dosažení cíle klimatické neutrality nebo v oblasti adaptace nebude dostatečný
  (neplnění cílů z časového či kvantitativního hlediska)
  nebo soudržnost opatření Unie s cílem klimatické neutrality
  do roku 2050
  nebo jejich přiměřenost k zajištění pokroku v oblasti zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti nebudou dostatečné, měla by Komise přijmout nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. Komise by rovněž měla pravidelně posuzovat příslušná vnitrostátní opatření a vydávat doporučení, pokud zjistí, že opatření členského státu nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality nebo nejsou přiměřená ke zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

(18)

Aby se zajistilo, že Unie a členské státy zůstanou na dobré cestě k dosažení cíle klimatické neutrality a pokroku v oblasti adaptace, měla by Komise pravidelně
  měřit a
  hodnotit pokrok
  a zveřejňovat všechny příslušné údaje
  . V případě, že společný pokrok členských států směrem k dosažení cíle klimatické neutrality nebo v oblasti adaptace nebude dostatečný
  (neplnění cílů z časového či kvantitativního hlediska)
  nebo soudržnost opatření Unie s cílem klimatické neutrality
  do roku 2050
  nebo jejich přiměřenost k zajištění pokroku v oblasti zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti nebudou dostatečné, měla by Komise přijmout nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. Komise by rovněž měla pravidelně posuzovat příslušná vnitrostátní opatření a vydávat doporučení, pokud zjistí, že opatření členského státu nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality nebo nejsou přiměřená ke zvyšování adaptační kapacity, posilování odolnosti a snižování zranitelnosti vůči změně klimatu.

Odůvodnění

Účinné sledování pokroku může zvýšit viditelnost, transparentnost a pocit vlastní odpovědnosti za úsilí o dosažení klimatické neutrality. Získané údaje by proto měly být k dispozici neustále, nikoli pouze v pravidelných zprávách, a je potřeba se konkrétně zmínit o časovém rámci.

Pozměňovací návrh 5

20. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (20) | Vzhledem k tomu, že významnou hybnou silou transformace na klimatickou neutralitu jsou občané a komunity, mělo by být usnadněno silné zapojení veřejnosti a společnosti do opatření v oblasti klimatu. Komise by proto měla zapojit všechny části společnosti
  a umožnit jim, aby podnikly kroky směrem ke
  klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím evropského klimatického paktu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(20)

Vzhledem k tomu, že významnou hybnou silou transformace na klimatickou neutralitu jsou občané a komunity, mělo by být usnadněno silné zapojení veřejnosti a společnosti do opatření v oblasti klimatu. Komise by proto měla zapojit všechny části společnosti
  a umožnit jim, aby podnikly kroky směrem ke
  klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím evropského klimatického paktu.

| (20) | Vzhledem k tomu, že významnou hybnou silou transformace na klimatickou neutralitu jsou občané a komunity, mělo by být usnadněno silné zapojení veřejnosti a společnosti do opatření v oblasti klimatu. Komise by proto měla zapojit všechny části společnosti
  s cílem upevnit oboustrannou spolupráci, prohloubit výměnu informací a posílit společné úsilí o osvětu za účelem dosažení
  klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím evropského klimatického paktu
  jakožto inovativního nástroje správy určeného k zapojení místních a regionálních orgánů, jakož i občanské společnosti a občanů obecně
  . |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k tomu, že významnou hybnou silou transformace na klimatickou neutralitu jsou občané a komunity, mělo by být usnadněno silné zapojení veřejnosti a společnosti do opatření v oblasti klimatu. Komise by proto měla zapojit všechny části společnosti
  s cílem upevnit oboustrannou spolupráci, prohloubit výměnu informací a posílit společné úsilí o osvětu za účelem dosažení
  klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím evropského klimatického paktu
  jakožto inovativního nástroje správy určeného k zapojení místních a regionálních orgánů, jakož i občanské společnosti a občanů obecně
  .

Odůvodnění

Dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu musí vycházet z výměny informací a osvěty společnosti. Posílení těchto nástrojů je úkolem, který může být pro Komisi vodítkem při přípravě a provádění jejích veřejných politik, jelikož tyto nástroje fungují průřezově, na rozdíl od navrhovaných kroků, jež přísluší odvětvovým politikám, které chtějí provádět státní, regionální a místní orgány.

Pozměňovací návrh 6

21. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (21) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby mohla stanovit
  trajektorii pro dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050, a zajistit tak předvídatelnost a jistotu pro všechny hospodářské subjekty, včetně podniků, pracovníků, investorů a spotřebitelů, a dále zajistit, aby transformace na klimatickou neutralitu byla nevratná, aby docházelo k postupnému snižování emisí a aby mohla přispět k posuzování souladu opatření a pokroku v oblasti cíle klimatické neutrality. Je obzvláště důležité, aby Komise
  v rámci přípravné činnosti
  vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni
  , a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů
  .
  Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(21)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby mohla stanovit
  trajektorii pro dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050, a zajistit tak předvídatelnost a jistotu pro všechny hospodářské subjekty, včetně podniků, pracovníků, investorů a spotřebitelů, a dále zajistit, aby transformace na klimatickou neutralitu byla nevratná, aby docházelo k postupnému snižování emisí a aby mohla přispět k posuzování souladu opatření a pokroku v oblasti cíle klimatické neutrality. Je obzvláště důležité, aby Komise
  v rámci přípravné činnosti
  vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni
  , a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů
  .
  Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (21) | Evropská komise navrhne
  trajektorii pro dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050, a zajistit tak předvídatelnost a jistotu pro všechny hospodářské subjekty, včetně podniků, pracovníků, investorů a spotřebitelů, a dále zajistit, aby transformace na klimatickou neutralitu byla nevratná, aby docházelo k postupnému snižování emisí a aby mohla přispět k posuzování souladu opatření a pokroku v oblasti cíle klimatické neutrality. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla
  při přípravě svého návrhu
  odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni
  a se správními orgány členských států, včetně místních a regionálních orgánů
  . |
| --- | --- |

(21)

Evropská komise navrhne
  trajektorii pro dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050, a zajistit tak předvídatelnost a jistotu pro všechny hospodářské subjekty, včetně podniků, pracovníků, investorů a spotřebitelů, a dále zajistit, aby transformace na klimatickou neutralitu byla nevratná, aby docházelo k postupnému snižování emisí a aby mohla přispět k posuzování souladu opatření a pokroku v oblasti cíle klimatické neutrality. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla
  při přípravě svého návrhu
  odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni
  a se správními orgány členských států, včetně místních a regionálních orgánů
  .

Odůvodnění

Měly by se odstranit veškeré zmínky o tom, že se trajektorie stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Komise by se měla omezit na navržení této trajektorie a zhodnocení pokroku.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 2 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příslušné orgány Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření na úrovni Unie, resp. na vnitrostátní úrovni, aby umožnily společné
  dosažení
  cíle klimatické neutrality stanoveného v odstavci 1, a to s přihlédnutím k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy. | Příslušné orgány Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření na úrovni Unie, resp. na vnitrostátní úrovni, aby umožnily společné
  provádění
  cíle klimatické neutrality stanoveného v odstavci 1
  v evropských městech a regionech
  , a to s přihlédnutím k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příslušné orgány Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření na úrovni Unie, resp. na vnitrostátní úrovni, aby umožnily společné
  dosažení
  cíle klimatické neutrality stanoveného v odstavci 1, a to s přihlédnutím k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy.

Příslušné orgány Unie a členské státy přijmou nezbytná opatření na úrovni Unie, resp. na vnitrostátní úrovni, aby umožnily společné
  provádění
  cíle klimatické neutrality stanoveného v odstavci 1
  v evropských městech a regionech
  , a to s přihlédnutím k významu podpory spravedlnosti a solidarity mezi členskými státy.

Odůvodnění

Provádění právních předpisů v oblasti klimatu se opírá převážně o evropská města a regiony. Z toho důvodu je zřejmě nezbytné upravit znění.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 2 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Do
  září 2020 Komise přezkoumá cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 bodě 11 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na cíl klimatické neutrality stanovený v čl. 2 odst. 1 a prozkoumá možnosti stanovení nového cíle snížit emise do roku 2030 o 
  50 až
  55 % v porovnání s rokem 1990. Bude-li Komise považovat za nutné tento cíl změnit, předloží dle potřeby návrhy Evropskému parlamentu a Radě. | Co nejdříve a nejpozději na počátku
  září 2020 Komise přezkoumá cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 bodě 11 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na cíl klimatické neutrality stanovený v čl. 2 odst. 1 a prozkoumá možnosti stanovení nového cíle snížit emise do roku 2030 o 
  alespoň
  55 % v porovnání s rokem 1990. Bude-li Komise považovat za nutné tento cíl změnit, předloží dle potřeby návrhy Evropskému parlamentu a Radě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Do
  září 2020 Komise přezkoumá cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 bodě 11 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na cíl klimatické neutrality stanovený v čl. 2 odst. 1 a prozkoumá možnosti stanovení nového cíle snížit emise do roku 2030 o 
  50 až
  55 % v porovnání s rokem 1990. Bude-li Komise považovat za nutné tento cíl změnit, předloží dle potřeby návrhy Evropskému parlamentu a Radě.

Co nejdříve a nejpozději na počátku
  září 2020 Komise přezkoumá cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 bodě 11 nařízení (EU) 2018/1999 s ohledem na cíl klimatické neutrality stanovený v čl. 2 odst. 1 a prozkoumá možnosti stanovení nového cíle snížit emise do roku 2030 o 
  alespoň
  55 % v porovnání s rokem 1990. Bude-li Komise považovat za nutné tento cíl změnit, předloží dle potřeby návrhy Evropskému parlamentu a Radě.

Odůvodnění

Logika tohoto pozměňovacího návrhu je stejná jako u pozměňovacího návrhu k 17. bodu odůvodnění.

Pozměňovací návrh 9

Článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Trajektorie k dosažení klimatické neutrality | Trajektorie k dosažení klimatické neutrality |
| 1.   Komisi je
  v souladu s článkem 9
  svěřena pravomoc
  přijímat akty v přenesené pravomoci, aby doplnila toto
  nařízení
  stanovením
  trajektorie na úrovni Unie k dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 do roku 2050. Nejpozději do šesti měsíců po každém globálním hodnocení uvedeném v článku 14 Pařížské dohody Komise
  trajektorii přezkoumá
  . | 1.   Komisi je svěřena pravomoc
  navrhnout změny tohoto
  nařízení
  vypracováním návrhu
  trajektorie na úrovni Unie k dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 do roku 2050. Nejpozději do šesti měsíců po každém globálním hodnocení uvedeném v článku 14 Pařížské dohody Komise
  zhodnotí pokrok, kterého bylo dosaženo v plnění cíle klimatické neutrality
  . |
| 2.   Výchozím bodem trajektorie bude cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 odst. 3. | 2.   Výchozím bodem trajektorie bude cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 odst. 3. |
| 3.   Při
  stanovování
  trajektorie v souladu s odstavcem 1 Komise zohlední: | 3.   Při
  navrhování
  trajektorie v souladu s odstavcem 1 Komise zohlední: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Trajektorie k dosažení klimatické neutrality

Trajektorie k dosažení klimatické neutrality

1.   Komisi je
  v souladu s článkem 9
  svěřena pravomoc
  přijímat akty v přenesené pravomoci, aby doplnila toto
  nařízení
  stanovením
  trajektorie na úrovni Unie k dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 do roku 2050. Nejpozději do šesti měsíců po každém globálním hodnocení uvedeném v článku 14 Pařížské dohody Komise
  trajektorii přezkoumá
  .

1.   Komisi je svěřena pravomoc
  navrhnout změny tohoto
  nařízení
  vypracováním návrhu
  trajektorie na úrovni Unie k dosažení cíle klimatické neutrality stanoveného v čl. 2 odst. 1 do roku 2050. Nejpozději do šesti měsíců po každém globálním hodnocení uvedeném v článku 14 Pařížské dohody Komise
  zhodnotí pokrok, kterého bylo dosaženo v plnění cíle klimatické neutrality
  .

2.   Výchozím bodem trajektorie bude cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 odst. 3.

2.   Výchozím bodem trajektorie bude cíl Unie v oblasti klimatu pro rok 2030 uvedený v čl. 2 odst. 3.

3.   Při
  stanovování
  trajektorie v souladu s odstavcem 1 Komise zohlední:

3.   Při
  navrhování
  trajektorie v souladu s odstavcem 1 Komise zohlední:

Odůvodnění

Odůvodnění

Měly by se odstranit veškeré zmínky o tom, že se trajektorie stanoví prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Komise by se měla omezit na navržení této trajektorie a zhodnocení pokroku.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Čl. 3 odst. 3 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | spravedlnost a solidaritu v rámci členských států a mezi nimi; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

spravedlnost a solidaritu v rámci členských států a mezi nimi;

| e) | spravedlnost a solidaritu v rámci členských států a mezi nimi
  , přičemž bude mít plně na paměti územní soudržnost EU
  ; |
| --- | --- |

e)

spravedlnost a solidaritu v rámci členských států a mezi nimi
  , přičemž bude mít plně na paměti územní soudržnost EU
  ;

, přičemž bude mít plně na paměti územní soudržnost EU

Odůvodnění

Odůvodnění

V kritériích pro stanovení trajektorie k dosažení klimatické neutrality by se měla jednoznačně zohlednit regionální soudržnost EU.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 3 odst. 3 písm. k) a l) (nová)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | k) | závazek k dosažení vedoucího postavení ve světě, pokud jde o klimatickou neutralitu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

k)

k)

závazek k dosažení vedoucího postavení ve světě, pokud jde o klimatickou neutralitu;

závazek k dosažení vedoucího postavení ve světě, pokud jde o klimatickou neutralitu;

| l) | zhodnocení uhlíkové stopy, vodní stopy a stopy biologické rozmanitosti v obchodních vztazích s třetími zeměmi, jakož i závazků EU plynoucích z příslušných mezinárodních smluv. |
| --- | --- |

l)

l)

zhodnocení uhlíkové stopy, vodní stopy a stopy biologické rozmanitosti v obchodních vztazích s třetími zeměmi, jakož i závazků EU plynoucích z příslušných mezinárodních smluv.

zhodnocení uhlíkové stopy, vodní stopy a stopy biologické rozmanitosti v obchodních vztazích s třetími zeměmi, jakož i závazků EU plynoucích z příslušných mezinárodních smluv.

Odůvodnění

Odůvodnění

Evropská unie usiluje o význačné a vlivné mezinárodní postavení a chce jít příkladem v ekologické, spravedlivé a solidární transformaci, již musí státy a regiony uskutečnit, aby se dosáhlo cíle klimatické neutrality do roku 2050, přičemž nesmí byt nikdo opomenut. Vzhledem ke globálnímu charakteru a rozměru klimatických vlivů a jejich socioekonomických dopadů, které neberou ohled na hranice, je vhodné zařadit do textu toto pevné odhodlání Evropské unie a povinnost zvážit při stanovování trajektorie k dosažení klimatické neutrality nutnost zařadit do všech politik a činností závazek posílit v zemích a regionech mimo Unii, s nimiž se udržují vztahy jakéhokoliv typu, tytéž zásady, jimiž bylo inspirováno toto nařízení.

Dále je vhodné, aby Evropská unie vzala v úvahu uhlíkovou stopu a vodní stopu produktů pocházejících ze třetích zemí, protože se tak nejen podpoří konkurenceschopnost naší ekonomiky, ale také posílí vedoucí postavení na poli klimatické neutrality prosazováním celosvětových standardů.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské státy vypracují a provedou adaptační strategie a plány zahrnující komplexní rámce pro řízení rizik, založené na robustních výchozích hodnotách v oblasti klimatu a zranitelnosti a posuzování pokroku. | 2.   Členské státy vypracují a provedou adaptační strategie a plány zahrnující komplexní rámce pro řízení rizik, založené na robustních výchozích hodnotách v oblasti klimatu a zranitelnosti a posuzování pokroku.


  Členské státy zajistí, že do přípravy a provádění adaptačních strategií a plánů bude zahrnuto regionální a regionální hledisko a hledisko nejvzdálenějších regionů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Členské státy vypracují a provedou adaptační strategie a plány zahrnující komplexní rámce pro řízení rizik, založené na robustních výchozích hodnotách v oblasti klimatu a zranitelnosti a posuzování pokroku.

2.   Členské státy vypracují a provedou adaptační strategie a plány zahrnující komplexní rámce pro řízení rizik, založené na robustních výchozích hodnotách v oblasti klimatu a zranitelnosti a posuzování pokroku.

Členské státy zajistí, že do přípravy a provádění adaptačních strategií a plánů bude zahrnuto regionální a regionální hledisko a hledisko nejvzdálenějších regionů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Dopad důsledků změny klimatu se na jednotlivých územích liší a projevuje se různě v závislosti na mnoha příslušných faktorech. Projevy dopadů změny klimatu jsou vlivem zeměpisné polohy a socioekonomické situace různé, liší se jejich nebezpečnost pro dané území, míra jeho ohrožení a jeho zranitelnost.

Proto je potřeba při posuzování rizik dopadů spojených se změnou klimatu činit rozdíly na regionální, či dokonce místní úrovni v závislosti na zeměpisných a socioekonomických faktorech. Navzdory globálnímu charakteru problému, kterým je změna klimatu, se tedy adaptace musí uzpůsobit charakteristickým rysům každého území v závislosti na typu dopadů a jejich konkrétním rozměru. Nebrání to však tomu, aby se tvorba těchto politik zakládala na společných strategiích v nadřazených oblastech, jimž se musí povinně přizpůsobit.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Čl. 5 odst. 2a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Základem pro posouzení uvedené v odstavci 1 a přezkum uvedený v odstavci 2 bude společný informační systém EU, který bude přístupný veřejnosti a do nějž budou zahrnuty informace od různých aktérů zapojených do plnění cíle v podobě klimatické neutrality a pokroku na poli adaptace. Stanoví se požadavky, které zaručí standardní formu a stejnorodost informací a jejich doplnění o snadno zjistitelné, přístupné, interoperabilní a opětovně použitelné údaje. Systém při tom využije příležitostí, jež nabízí digitalizace a nové technologie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2a.
     
  Základem pro posouzení uvedené v odstavci 1 a přezkum uvedený v odstavci 2 bude společný informační systém EU, který bude přístupný veřejnosti a do nějž budou zahrnuty informace od různých aktérů zapojených do plnění cíle v podobě klimatické neutrality a pokroku na poli adaptace. Stanoví se požadavky, které zaručí standardní formu a stejnorodost informací a jejich doplnění o snadno zjistitelné, přístupné, interoperabilní a opětovně použitelné údaje. Systém při tom využije příležitostí, jež nabízí digitalizace a nové technologie.

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na podporu zapojení celé společnosti do plnění cílů evropského právního rámce pro klima je zásadní, aby měla společnost k dispozici kvalitní a prověřené informace, jež budou základem pro přijímání rozhodnutí a definování vhodných politik a opatření. Proto je potřeba definovat dobrou praxi shromažďování a předávání informací a standardní formu a stejnorodost jejich zpracování. Kromě toho je potřeba zavést systém neustálého zlepšování těchto informací a využít potenciál, který nabízí nové technologie, k usnadnění výměny údajů mezi zapojenými subjekty, aby se využila případná součinnost a optimalizovaly se zdroje.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 5 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v 
  odstavcích
   1 a 2 konstatuje, že opatření Unie nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality stanoveným v čl. 2 odst. 1 nebo nejsou přiměřená k zajištění pokroku v oblasti adaptace podle článku 4 nebo že pokrok na cestě k dosažení cíle klimatické neutrality nebo pokrok v oblasti adaptace podle článku 4 není dostatečný, přijme současně s provedením přezkumu trajektorie uvedené v čl. 3 odst. 1 nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. | 3.   3. Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v 
  odstavci
   1 a 
  přezkumu uvedeného v odstavci
  2 konstatuje, že opatření Unie nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality stanoveným v čl. 2 odst. 1 nebo nejsou přiměřená k zajištění pokroku v oblasti adaptace podle článku 4 nebo že pokrok na cestě k dosažení cíle klimatické neutrality nebo pokrok v oblasti adaptace podle článku 4 není dostatečný, přijme současně s provedením přezkumu trajektorie uvedené v čl. 3 odst. 1 nezbytná opatření v souladu se Smlouvami. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v 
  odstavcích
   1 a 2 konstatuje, že opatření Unie nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality stanoveným v čl. 2 odst. 1 nebo nejsou přiměřená k zajištění pokroku v oblasti adaptace podle článku 4 nebo že pokrok na cestě k dosažení cíle klimatické neutrality nebo pokrok v oblasti adaptace podle článku 4 není dostatečný, přijme současně s provedením přezkumu trajektorie uvedené v čl. 3 odst. 1 nezbytná opatření v souladu se Smlouvami.

3.   3. Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v 
  odstavci
   1 a 
  přezkumu uvedeného v odstavci
  2 konstatuje, že opatření Unie nejsou v souladu s cílem klimatické neutrality stanoveným v čl. 2 odst. 1 nebo nejsou přiměřená k zajištění pokroku v oblasti adaptace podle článku 4 nebo že pokrok na cestě k dosažení cíle klimatické neutrality nebo pokrok v oblasti adaptace podle článku 4 není dostatečný, přijme současně s provedením přezkumu trajektorie uvedené v čl. 3 odst. 1 nezbytná opatření v souladu se Smlouvami.

Odůvodnění

Odůvodnění

Smyslem je zvýšit soudržnost textu upřesněním odkazů uvedených v daném článku na základě záměrů uvedených odstavců.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Čl. 6 odst. 2a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Informační systém uvedený v čl. 5 odst. 2a bude obsahovat oddíl, kde se budou shromažďovat strategie, opatření a dobrá praxe s cílem usnadnit přizpůsobení opatření členských států doporučením Komise. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2a.
     
  Informační systém uvedený v čl. 5 odst. 2a bude obsahovat oddíl, kde se budou shromažďovat strategie, opatření a dobrá praxe s cílem usnadnit přizpůsobení opatření členských států doporučením Komise.

Odůvodnění

Odůvodnění

Aby bylo přijetí doporučení Komise členskými státy co nejsnadnější, považujeme za nezbytné dát státům k dispozici kvalitní a prověřené informace, jež budou základem pro přijímání rozhodnutí a definování vhodných politik a opatření. Je potřeba rozšířit znalostní základnu, podporovat komunikaci o inovativních iniciativách a strategiích a posílit předávání dobré praxe na úrovni EU, aby se podpořila solidarita mezi členskými státy, využilo se synergií a optimalizovaly se zdroje.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 7 odst. 1 písm. f) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | f) | doplňujících informací místních a regionálních orgánů o pokroku a územních dopadech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

f)

f)

doplňujících informací místních a regionálních orgánů o pokroku a územních dopadech.

doplňujících informací místních a regionálních orgánů o pokroku a územních dopadech.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že evropské regiony a města budou hrát klíčovou úlohu v provádění různých politik zahrnutých do právního rámce pro klima, je potřeba vzít jejich názory v úvahu v přezkumech trajektorie k dosažení klimatické neutrality.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 7 odst. 1 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | jakýchkoli doplňujících informací týkajících se environmentálně udržitelných investic ze strany Unie
  a
  členských států, případně včetně investic v souladu s nařízením (EU) 2020/... [nařízení o taxonomii]. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

jakýchkoli doplňujících informací týkajících se environmentálně udržitelných investic ze strany Unie
  a
  členských států, případně včetně investic v souladu s nařízením (EU) 2020/... [nařízení o taxonomii].

a

| e) | jakýchkoli doplňujících informací týkajících se environmentálně udržitelných investic ze strany Unie, členských států
  a místních a regionálních orgánů
  , případně včetně investic v souladu s nařízením (EU) 2020/... [nařízení o taxonomii]. |
| --- | --- |

e)

jakýchkoli doplňujících informací týkajících se environmentálně udržitelných investic ze strany Unie, členských států
  a místních a regionálních orgánů
  , případně včetně investic v souladu s nařízením (EU) 2020/... [nařízení o taxonomii].

a místních a regionálních orgánů

Odůvodnění

Odůvodnění

Ačkoliv mají investice místních a regionálních orgánů menší objem než investice Unie a členských států, jejich zohlednění zaručí, že se při jakémkoli přezkumu trajektorie k dosažení klimatické neutrality bude plně respektovat územní rozmanitost Evropské unie. Kromě toho jsou regiony a města Evropy často centry inovací v oblasti udržitelnosti a měly by být náležitě zohledněny při stanovování ambiciózních cílů v budoucnosti.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Článek 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise spolupracuje se všemi složkami společnosti, aby jim umožnila
  podnikat příslušné kroky
  k dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu. Komise usnadňuje inkluzivní a přístupný proces na všech úrovních, včetně vnitrostátní, regionální a místní úrovně a se zapojením sociálních partnerů, občanů a občanské společnosti, za účelem výměny osvědčených postupů a stanovení opatření, která přispějí k dosažení cílů tohoto nařízení. Kromě toho může Komise vycházet rovněž z víceúrovňových dialogů o klimatu a energetice zřízených členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2018/1999. | Komise spolupracuje se všemi složkami společnosti, aby jim umožnila
  přijímat rozsáhlá opatření
  k dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu. Komise usnadňuje inkluzivní a přístupný proces na všech úrovních, včetně vnitrostátní, regionální a místní úrovně a se zapojením sociálních partnerů, občanů a občanské společnosti, za účelem výměny osvědčených postupů a stanovení opatření, která přispějí k dosažení cílů tohoto nařízení.
  Zejména v rámci zotavení z krize způsobené COVID-19 by se Komise měla spoléhat na přímou vazbu mezi občany, místními podniky a příslušnými místními a regionálními orgány a tuto vazbu také podporovat, neboť se o ni bude opírat vytvoření společnosti odolné vůči změně klimatu a zajištění podpory komunit.
  Kromě toho může Komise vycházet rovněž z víceúrovňových dialogů o klimatu a energetice zřízených členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2018/1999
  a rovněž z činností v rámci klimatického paktu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise spolupracuje se všemi složkami společnosti, aby jim umožnila
  podnikat příslušné kroky
  k dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu. Komise usnadňuje inkluzivní a přístupný proces na všech úrovních, včetně vnitrostátní, regionální a místní úrovně a se zapojením sociálních partnerů, občanů a občanské společnosti, za účelem výměny osvědčených postupů a stanovení opatření, která přispějí k dosažení cílů tohoto nařízení. Kromě toho může Komise vycházet rovněž z víceúrovňových dialogů o klimatu a energetice zřízených členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2018/1999.

podnikat příslušné kroky

Komise spolupracuje se všemi složkami společnosti, aby jim umožnila
  přijímat rozsáhlá opatření
  k dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu. Komise usnadňuje inkluzivní a přístupný proces na všech úrovních, včetně vnitrostátní, regionální a místní úrovně a se zapojením sociálních partnerů, občanů a občanské společnosti, za účelem výměny osvědčených postupů a stanovení opatření, která přispějí k dosažení cílů tohoto nařízení.
  Zejména v rámci zotavení z krize způsobené COVID-19 by se Komise měla spoléhat na přímou vazbu mezi občany, místními podniky a příslušnými místními a regionálními orgány a tuto vazbu také podporovat, neboť se o ni bude opírat vytvoření společnosti odolné vůči změně klimatu a zajištění podpory komunit.
  Kromě toho může Komise vycházet rovněž z víceúrovňových dialogů o klimatu a energetice zřízených členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2018/1999
  a rovněž z činností v rámci klimatického paktu
  .

přijímat rozsáhlá opatření

Zejména v rámci zotavení z krize způsobené COVID-19 by se Komise měla spoléhat na přímou vazbu mezi občany, místními podniky a příslušnými místními a regionálními orgány a tuto vazbu také podporovat, neboť se o ni bude opírat vytvoření společnosti odolné vůči změně klimatu a zajištění podpory komunit.

a rovněž z činností v rámci klimatického paktu

Odůvodnění

Odůvodnění

Dosažení klimaticky neutrální společnosti odolné vůči změně klimatu musí vycházet z výměny informací a osvěty společnosti. Posílení těchto nástrojů je úkolem, který může být pro Komisi vodítkem při přípravě a provádění jejích veřejných politik, jelikož tyto nástroje fungují průřezově, na rozdíl od navrhovaných kroků, jež přísluší odvětvovým politikám, které chtějí provádět státní, regionální a místní orgány. Ekologické oživení je nutné. Aby však bylo možné jej uskutečnit, musejí být evropští občané a evropské podniky stoupenci tohoto projektu. Z toho důvodu hrají místní a regionální orgány klíčovou úlohu.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výkon přenesené pravomoci





  1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 1 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.






  2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od ...[OP: datum vstupu tohoto nařízení v platnost].






  3.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.






  4.
     
  Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.






  5.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.






  6.
     
  Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výkon přenesené pravomoci

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 1 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od ...[OP: datum vstupu tohoto nařízení v platnost].

3.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.
     
  Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.
     
  Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Odůvodnění

Odůvodnění

Použití aktů v přenesené pravomoci Evropské komise k přezkumu cílů není slučitelné s článkem 290 SFEU.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | konstatuje, že Zelená dohoda pro Evropu je jednou ze stěžejních iniciativ EU, zdůrazňuje však, že nová strategie růstu evropského projektu i nedávno zveřejněné sdělení Komise o rozpočtu EU posilují plán oživení, aby bylo možné zajistit rychlé a úplné zotavení ze současné zdravotní a hospodářské krize. Zdůrazňuje, že hlavním cílem Zelené dohody musí být přechod ke klimatické neutralitě nejpozději do roku 2050 při současné stimulaci rychlého a udržitelného hospodářského oživení, jelikož uznává, že tento přechod přináší pro Evropu a její občany nové příležitosti na cestě k odolnější společnosti a ekonomice; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že Zelená dohoda pro Evropu je jednou ze stěžejních iniciativ EU, zdůrazňuje však, že nová strategie růstu evropského projektu i nedávno zveřejněné sdělení Komise o rozpočtu EU posilují plán oživení, aby bylo možné zajistit rychlé a úplné zotavení ze současné zdravotní a hospodářské krize. Zdůrazňuje, že hlavním cílem Zelené dohody musí být přechod ke klimatické neutralitě nejpozději do roku 2050 při současné stimulaci rychlého a udržitelného hospodářského oživení, jelikož uznává, že tento přechod přináší pro Evropu a její občany nové příležitosti na cestě k odolnější společnosti a ekonomice;

| 2. | podporuje stanovení dlouhodobého cíle klimatické neutrality EU prostřednictvím vhodného právně závazného cíle jakožto nezbytný krok k nasměrování evropského projektu na nezvratnou klimatickou neutralitu do roku 2050. Tento závazek je nezbytný k upevnění postavení Evropské unie jakožto světového lídra, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, a jakožto propagátora ambiciózních cílů v podobě nulových čistých emisí skleníkových plynů a důležitosti zvýšit objem pohlcených plynů a je nezbytný také k vybudování důvěry našich občanů, podniků a občanské společnosti a zaručení inkluzivní a koordinované činnosti. V této souvislosti by rovněž bylo vhodné již nyní zvážit nutné směřování politik po roce 2050, neboť je pravděpodobné, že udržitelný systém negativních emisí bude stále nezbytný. V tomto kontextu je také důležité vyvinout koncept mezigenerační klimatické spravedlnosti a zohlednit jej v současném i budoucím rozhodování; |
| --- | --- |

2.

podporuje stanovení dlouhodobého cíle klimatické neutrality EU prostřednictvím vhodného právně závazného cíle jakožto nezbytný krok k nasměrování evropského projektu na nezvratnou klimatickou neutralitu do roku 2050. Tento závazek je nezbytný k upevnění postavení Evropské unie jakožto světového lídra, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, a jakožto propagátora ambiciózních cílů v podobě nulových čistých emisí skleníkových plynů a důležitosti zvýšit objem pohlcených plynů a je nezbytný také k vybudování důvěry našich občanů, podniků a občanské společnosti a zaručení inkluzivní a koordinované činnosti. V této souvislosti by rovněž bylo vhodné již nyní zvážit nutné směřování politik po roce 2050, neboť je pravděpodobné, že udržitelný systém negativních emisí bude stále nezbytný. V tomto kontextu je také důležité vyvinout koncept mezigenerační klimatické spravedlnosti a zohlednit jej v současném i budoucím rozhodování;

| 3. | poukazuje na to, že současná zdravotní krize jen vyzdvihuje potřebu přechodu na udržitelnější a odolnější společnost a ekonomiku, jelikož pokračující ignorování změny klimatu by mohlo mít větší dopady na celosvětové úrovni. Zdůrazňuje, že tento přechod musí být spravedlivý, postupný a trvalý, neboť neudržitelná krátkodobá řešení by nemusela být na cestě k dosažení klimatické neutrality prospěšná, ale naopak škodlivá; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že současná zdravotní krize jen vyzdvihuje potřebu přechodu na udržitelnější a odolnější společnost a ekonomiku, jelikož pokračující ignorování změny klimatu by mohlo mít větší dopady na celosvětové úrovni. Zdůrazňuje, že tento přechod musí být spravedlivý, postupný a trvalý, neboť neudržitelná krátkodobá řešení by nemusela být na cestě k dosažení klimatické neutrality prospěšná, ale naopak škodlivá;

| 4. | zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima by měl také zajistit, aby opatření zavedená za účelem dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů posílila, nikoli oslabila ostatní prioritní cíle v oblasti životního prostředí, jako je ochrana biologické rozmanitosti či správa chráněných oblastí; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima by měl také zajistit, aby opatření zavedená za účelem dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů posílila, nikoli oslabila ostatní prioritní cíle v oblasti životního prostředí, jako je ochrana biologické rozmanitosti či správa chráněných oblastí;

| 5. | vyzývá Komisi, aby zhodnotila dopad odchodu Spojeného království z EU na dosažení cíle klimatické neutrality a všechny dílčí cíle. Připomíná, že Spojené království je v současnosti druhým největším producentem CO2 v EU, přičemž jeho stávající a plánovaná snížení emisí zdaleka převyšují průměr EU a jeho vnitrostátní právně závazný klimatický cíl spočívá ve snížení o 57 % do roku 2030 (1); |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby zhodnotila dopad odchodu Spojeného království z EU na dosažení cíle klimatické neutrality a všechny dílčí cíle. Připomíná, že Spojené království je v současnosti druhým největším producentem CO2

1

| 6. | připomíná nedávno přijaté prohlášení Místní a regionální orgány jako aktéři evropské reakce na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 a že je potřeba, aby klíčovým prvkem plánu na oživení Evropy byla Zelená dohoda pro Evropu, aby se tato krize proměnila v příležitost, jak se urychleně vypořádat se změnou klimatu a posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU; |
| --- | --- |

6.

připomíná nedávno přijaté prohlášení Místní a regionální orgány jako aktéři evropské reakce na krizi způsobenou onemocněním COVID-19

| 7. | považuje za nezbytné zapojit všechny příslušné správní orgány na nižší než celostátní úrovni do koncipování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobých národních politik prostřednictvím skutečně participativního dialogu na různých úrovních založeného na regionálních a místních zkušenostech. Souhlasí proto s tím, že se do evropské legislativy v oblasti klimatu zahrnují víceúrovňové dialogy o klimatu a energetice, ale zdůrazňuje, že je potřeba zaujmout systematičtější přístup k zapojení místních a regionálních orgánů do procesů přechodu na klimatickou neutralitu, a to nejen do evropského procesu přijímání rozhodnutí, ale i do mezinárodních jednání, a znovu žádá členské státy a Evropskou komisi o zřízení stálé platformy pro víceúrovňový dialog o energetice, díky níž se podpoří aktivní zapojení místních a regionálních orgánů, organizací občanské společnosti, podnikatelské sféry a dalších příslušných zainteresovaných stran do řízení transformace energetiky (2); |
| --- | --- |

7.

považuje za nezbytné zapojit všechny příslušné správní orgány na nižší než celostátní úrovni do koncipování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobých národních politik prostřednictvím skutečně participativního dialogu na různých úrovních založeného na regionálních a místních zkušenostech. Souhlasí proto s tím, že se do evropské legislativy v oblasti klimatu zahrnují víceúrovňové dialogy o klimatu a energetice, ale zdůrazňuje, že je potřeba zaujmout systematičtější přístup k zapojení místních a regionálních orgánů do procesů přechodu na klimatickou neutralitu, a to nejen do evropského procesu přijímání rozhodnutí, ale i do mezinárodních jednání, a znovu žádá členské státy a Evropskou komisi o zřízení stálé platformy pro víceúrovňový dialog o energetice, díky níž se podpoří aktivní zapojení místních a regionálních orgánů, organizací občanské společnosti, podnikatelské sféry a dalších příslušných zainteresovaných stran do řízení transformace energetiky (2

| 8. | vzhledem k tomu, že k dosažení výrazného pokroku na cestě ke klimatické neutralitě je prvořadé zapojení občanů, podtrhuje to, že za neocenitelné je pro úspěch Zelené dohody pro Evropu nutné považovat iniciativy, které podněcují zpětnou vazbu zdola nahoru a podporují výměnu informací a vzdělávání na nejnižší úrovni. V této souvislosti navrhuje, aby byl do evropského právního rámce pro klima zahrnut evropský klimatický pakt, a zdůrazňuje, že by se v rámci paktu měl mj. vytvořit nový, stabilní způsob zapojení místních a regionálních orgánů do klimatické a environmentální politiky. Poukazuje na to, že odpovídající zapojení společnosti a dalších zainteresovaných stran nejen zvyšuje pravděpodobnost akceptování politik, ale také podněcuje široké a transparentní měření pokroku, a tak dává lidem a organizacím v praxi lepší pocit seberealizace v procesu transformace; |
| --- | --- |

8.

vzhledem k tomu, že k dosažení výrazného pokroku na cestě ke klimatické neutralitě je prvořadé zapojení občanů, podtrhuje to, že za neocenitelné je pro úspěch Zelené dohody pro Evropu nutné považovat iniciativy, které podněcují zpětnou vazbu zdola nahoru a podporují výměnu informací a vzdělávání na nejnižší úrovni. V této souvislosti navrhuje, aby byl do evropského právního rámce pro klima zahrnut evropský klimatický pakt, a zdůrazňuje, že by se v rámci paktu měl mj. vytvořit nový, stabilní způsob zapojení místních a regionálních orgánů do klimatické a environmentální politiky. Poukazuje na to, že odpovídající zapojení společnosti a dalších zainteresovaných stran nejen zvyšuje pravděpodobnost akceptování politik, ale také podněcuje široké a transparentní měření pokroku, a tak dává lidem a organizacím v praxi lepší pocit seberealizace v procesu transformace;

| 9. | připomíná, že k boji proti změně klimatu není vhodný univerzální přístup a v této souvislosti podtrhuje rozmanitost evropských regionů, co se týče klimatu, životního prostředí, krajiny, mobility a hospodářské a sociální struktury. Upozorňuje na to, že evropský právní rámec pro klima představuje rámcové nařízení, které začlení klimatický cíl do jednotlivých politik, a že jeho úspěch bude do velké míry záviset na místních a regionálních orgánech. Rovněž poukazuje na to, že místní a regionální orgány jakožto správní úroveň nejbližší občanům hrají důležitou úlohu, pokud jde o řízení decentralizované výroby energie prostřednictvím vlastní výroby energie, rozptýlenou výrobu a inteligentní sítě, podporu investic a propojení energetických a klimatických politik s opatřeními přijatými v souvislosti s bydlením, energetickou chudobou a dopravou; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že k boji proti změně klimatu není vhodný univerzální přístup a v této souvislosti podtrhuje rozmanitost evropských regionů, co se týče klimatu, životního prostředí, krajiny, mobility a hospodářské a sociální struktury. Upozorňuje na to, že evropský právní rámec pro klima představuje rámcové nařízení, které začlení klimatický cíl do jednotlivých politik, a že jeho úspěch bude do velké míry záviset na místních a regionálních orgánech. Rovněž poukazuje na to, že místní a regionální orgány jakožto správní úroveň nejbližší občanům hrají důležitou úlohu, pokud jde o řízení decentralizované výroby energie prostřednictvím vlastní výroby energie, rozptýlenou výrobu a inteligentní sítě, podporu investic a propojení energetických a klimatických politik s opatřeními přijatými v souvislosti s bydlením, energetickou chudobou a dopravou;

| 10. | zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima musí jakožto ústřední pilíř Zelené dohody pro Evropu a rámcový předpis pro dosažení klimatické neutrality zaručit, že všechna opatření EU budou dodržovat zásadu „neškodit“ a v souladu se zásadou aktivní subsidiarity budou v evropském procesu přijímání rozhodnutí plně respektovat všechny úrovně správy ne jako zainteresované strany, ale jako partnery; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že evropský právní rámec pro klima musí jakožto ústřední pilíř Zelené dohody pro Evropu a rámcový předpis pro dosažení klimatické neutrality zaručit, že všechna opatření EU budou dodržovat zásadu „neškodit“ a v souladu se zásadou aktivní subsidiarity budou v evropském procesu přijímání rozhodnutí plně respektovat všechny úrovně správy ne jako zainteresované strany, ale jako partnery;

| 11. | žádá, aby zásadní rozhodnutí týkající se provádění klimatických cílů nebyla přijímána v podobě aktů v přenesené pravomoci, protože jinak budou omezeny pravomoci regionálních a místních orgánů v rámci postupu spolurozhodování. V této souvislosti považuje VR trajektorii k dosažení klimatické neutrality, která má být definována, za takové zásadní rozhodnutí; |
| --- | --- |

11.

žádá, aby zásadní rozhodnutí týkající se provádění klimatických cílů nebyla přijímána v podobě aktů v přenesené pravomoci, protože jinak budou omezeny pravomoci regionálních a místních orgánů v rámci postupu spolurozhodování. V této souvislosti považuje VR trajektorii k dosažení klimatické neutrality, která má být definována, za takové zásadní rozhodnutí;

| 12. | domnívá se, že pro dosažení cílů evropského právního rámce pro klima je zásadní, aby byly k dispozici kvalitní a prověřené informace, jež budou základem pro přijímání rozhodnutí a definování vhodných politik a opatření. Dopad změny klimatu se projevuje na územní úrovni a přímo ovlivňuje regiony a obce. Za provádění národních inventur a informování o jejich závěrech jsou odpovědné vládní instituce každého státu. Pro zlepšení kvality měření je důležité, aby metodiku společně připravily EU, členské státy a místní a regionální úroveň, aby obce a regiony mohly provést své inventury podle stejných kritérií, odpovídajících územnímu přístupu. Tyto informace by umožnily vytyčit specifické scénáře emisí skleníkových plynů, na jejichž základě by se mohly sestavovat akční plány přizpůsobené socioekonomické a environmentální situaci každého regionu a konkrétní odvětvové cíle. Monitorování prováděné na regionální a místní úrovni navíc umožňuje lépe analyzovat jakýkoliv případný odklon od trajektorií stanovených v plánech a opatření potřebná k jejich nápravě; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že pro dosažení cílů evropského právního rámce pro klima je zásadní, aby byly k dispozici kvalitní a prověřené informace, jež budou základem pro přijímání rozhodnutí a definování vhodných politik a opatření. Dopad změny klimatu se projevuje na územní úrovni a přímo ovlivňuje regiony a obce. Za provádění národních inventur a informování o jejich závěrech jsou odpovědné vládní instituce každého státu. Pro zlepšení kvality měření je důležité, aby metodiku společně připravily EU, členské státy a místní a regionální úroveň, aby obce a regiony mohly provést své inventury podle stejných kritérií, odpovídajících územnímu přístupu. Tyto informace by umožnily vytyčit specifické scénáře emisí skleníkových plynů, na jejichž základě by se mohly sestavovat akční plány přizpůsobené socioekonomické a environmentální situaci každého regionu a konkrétní odvětvové cíle. Monitorování prováděné na regionální a místní úrovni navíc umožňuje lépe analyzovat jakýkoliv případný odklon od trajektorií stanovených v plánech a opatření potřebná k jejich nápravě;

| 13. | tvrdí, že efektivní monitorování pokroku může zvýšit viditelnost, transparentnost a osvojení si úsilí o dosažení klimatické neutrality a že k zajištění těchto účinků je případech, kdy je to účelné, nutné shromažďovat data využívaná k monitorování pokroku v evropském právním rámci pro klima na úrovni regionální, a nikoli celostátní. Navrhuje, aby byla požadovaná data veřejnosti snadno a neustále k dispozici, ne pouze prostřednictvím pravidelných zpráv, jelikož zapojení zainteresovaných stran do monitorovacího procesu může být klíčovým prvkem zachování realistické a veřejností akceptovatelné trajektorie k dosažení cíle klimatické neutrality do roku 2050; |
| --- | --- |

13.

tvrdí, že efektivní monitorování pokroku může zvýšit viditelnost, transparentnost a osvojení si úsilí o dosažení klimatické neutrality a že k zajištění těchto účinků je případech, kdy je to účelné, nutné shromažďovat data využívaná k monitorování pokroku v evropském právním rámci pro klima na úrovni regionální, a nikoli celostátní. Navrhuje, aby byla požadovaná data veřejnosti snadno a neustále k dispozici, ne pouze prostřednictvím pravidelných zpráv, jelikož zapojení zainteresovaných stran do monitorovacího procesu může být klíčovým prvkem zachování realistické a veřejností akceptovatelné trajektorie k dosažení cíle klimatické neutrality do roku 2050;

| 14. | tvrdí, že nařízení o správě by mělo obsahovat ustanovení k zaručení toho, že vnitrostátně stanovené příspěvky budou zahrnovat rozdělení regionálně a místně stanovených příspěvků, aby se uznala úloha orgánů na nižší než celostátní úrovni v plnění mezinárodních závazků v oblasti klimatu (stanovisko Správa v oblasti klimatu po roce 2020: evropská a globální perspektiva – příspěvek k UNFCCC COP24, zpravodaj: Andrew Varah Cooper; |
| --- | --- |

14.

tvrdí, že nařízení o správě by mělo obsahovat ustanovení k zaručení toho, že vnitrostátně stanovené příspěvky budou zahrnovat rozdělení regionálně a místně stanovených příspěvků, aby se uznala úloha orgánů na nižší než celostátní úrovni v plnění mezinárodních závazků v oblasti klimatu (stanovisko Správa v oblasti klimatu po roce 2020: evropská a globální perspektiva – příspěvek k UNFCCC COP24, zpravodaj: Andrew Varah Cooper;

| 15. | zdůrazňuje, že zahrnutí místních a regionálních cílů by nejen zvýšilo transparentnost a zlepšilo kvalitu a rozčlenění obecného úsilí o dosahování pokroku, ale také by bylo značně prospěšné pro spolupráci a synergie všech úrovní správy při jejich činnosti i rozdělování rozpočtových prostředků. Značně by se tak snížilo riziko toho, že by jednotlivé politiky zahrnuté do evropského právního rámce pro klima měly potenciálně škodlivý dopad na regionální soudržnost Evropy; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že zahrnutí místních a regionálních cílů by nejen zvýšilo transparentnost a zlepšilo kvalitu a rozčlenění obecného úsilí o dosahování pokroku, ale také by bylo značně prospěšné pro spolupráci a synergie všech úrovní správy při jejich činnosti i rozdělování rozpočtových prostředků. Značně by se tak snížilo riziko toho, že by jednotlivé politiky zahrnuté do evropského právního rámce pro klima měly potenciálně škodlivý dopad na regionální soudržnost Evropy;

| 16. | zdůrazňuje, že přímé účelové přidělování finančních prostředků na regionálně a místně uzpůsobená opatření v souladu s cíli stanovenými na jednotlivých úrovních by mělo nejen silný dopad na hospodářství, ale rovněž mobilizační účinek na zapojení společnosti do zúčastněných struktur; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že přímé účelové přidělování finančních prostředků na regionálně a místně uzpůsobená opatření v souladu s cíli stanovenými na jednotlivých úrovních by mělo nejen silný dopad na hospodářství, ale rovněž mobilizační účinek na zapojení společnosti do zúčastněných struktur;

| 17. | navrhuje, aby závěry posouzení vnitrostátních opatření a zpráva o stavu energetické unie obsahovaly kapitolu týkající se místní a regionální úrovně, aby se zvýšila transparentnost a rozčlenění úsilí o dosažení pokroku v celé Evropské unii. VR nabízí pomoc při jejím vypracování; |
| --- | --- |

17.

navrhuje, aby závěry posouzení vnitrostátních opatření a zpráva o stavu energetické unie obsahovaly kapitolu týkající se místní a regionální úrovně, aby se zvýšila transparentnost a rozčlenění úsilí o dosažení pokroku v celé Evropské unii. VR nabízí pomoc při jejím vypracování;

| 18. | opakuje svůj požadavek na zřízení evropského střediska pro sledování klimatické neutrality, které by přispělo k plnění povinnosti členských států předkládat v rámci správy energetické unie zprávy. Toto středisko by mělo rozhodujícím činitelům i široké veřejnosti nezávisle a veřejně zpřístupňovat aktuální poznatky vědy týkající se změny klimatu a scénářů jejího omezení. To by spolu s novým auditem dovedností v EU v rámci Přehledu dovedností EU mělo pomoci mapovat a sledovat specifika a zranitelnost různých evropských území s cílem předejít odmítnutí transformačního procesu. Zelená dohoda pro Evropu je novou strategií EU pro růst a ústředním pilířem strategie EU pro udržitelné oživení po pandemii COVID-19. Harmonizace provádění politik s růstem dovedností je proto zásadní pro tvorbu politik, které obstojí i v budoucnu, pro spravedlivou společnost a pro stabilní a rostoucí ekonomiku; |
| --- | --- |

18.

opakuje svůj požadavek na zřízení evropského střediska pro sledování klimatické neutrality, které by přispělo k plnění povinnosti členských států předkládat v rámci správy energetické unie zprávy. Toto středisko by mělo rozhodujícím činitelům i široké veřejnosti nezávisle a veřejně zpřístupňovat aktuální poznatky vědy týkající se změny klimatu a scénářů jejího omezení. To by spolu s novým auditem dovedností v EU v rámci Přehledu dovedností EU mělo pomoci mapovat a sledovat specifika a zranitelnost různých evropských území s cílem předejít odmítnutí transformačního procesu. Zelená dohoda pro Evropu je novou strategií EU pro růst a ústředním pilířem strategie EU pro udržitelné oživení po pandemii COVID-19. Harmonizace provádění politik s růstem dovedností je proto zásadní pro tvorbu politik, které obstojí i v budoucnu, pro spravedlivou společnost a pro stabilní a rostoucí ekonomiku;

| 19. | zdůrazňuje, že účinnost zapojení veřejnosti závisí nejen na shromažďování informací ze všech sektorů společnosti, ale také na tom, že jim budou poskytovány vhodné informace o dopadu jejich přínosu. Udržitelná řešení vyžadují spolupráci zúčastněných stran, a to nejen při provozu a údržbě systémů, ale také v rozhodovacím procesu. Proto zapojení veřejnosti, které se soustředí pouze na jednosměrnou komunikaci, není postačující ke stimulaci změny chování; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že účinnost zapojení veřejnosti závisí nejen na shromažďování informací ze všech sektorů společnosti, ale také na tom, že jim budou poskytovány vhodné informace o dopadu jejich přínosu. Udržitelná řešení vyžadují spolupráci zúčastněných stran, a to nejen při provozu a údržbě systémů, ale také v rozhodovacím procesu. Proto zapojení veřejnosti, které se soustředí pouze na jednosměrnou komunikaci, není postačující ke stimulaci změny chování;

| 20. | vyslovuje se pro to, aby cesta k dosažení cílů v oblasti klimatu vedla přes obnovitelné zdroje energie. Jadernou energii nepovažuje VR za udržitelnou technologii budoucnosti, a odmítá její rostoucí využívání; |
| --- | --- |

20.

vyslovuje se pro to, aby cesta k dosažení cílů v oblasti klimatu vedla přes obnovitelné zdroje energie. Jadernou energii nepovažuje VR za udržitelnou technologii budoucnosti, a odmítá její rostoucí využívání;

| 21. | připomíná, že evropské místní a regionální orgány jsou součástí bohaté a rozmanité demokratické správní struktury EU a mělo by se s nimi tak i zacházet. V tomto ohledu zdůrazňuje, že se účast místních a regionálních orgánů nesmí považovat za součást zapojení veřejnosti a že se nesmí omezit pouze na určité úkoly. Naopak musí umožnit systematické příspěvky místních a regionálních orgánů během celého cyklu tvorby politik a přezkum a revizi stávajících legislativních orgánů. V této souvislosti připomíná, že se v Pařížské dohodě uznává význam úlohy, kterou v rámci politiky v oblasti klimatu hraje víceúrovňová správa, a nutnost spolupracovat s regiony a městy, a že se v článku 2 Pařížské dohody její strany zavázaly, že sladí veřejné a soukromé finanční toky s cíli této dohody a s rozvojem odolným vůči změně klimatu. Cílem právního rámce pro klima je vytvořit základ, který prostřednictvím již existujících a nově zaváděných postupů podávání zpráv a přezkumu umožní komplexně sladit finanční tok s cíli Pařížské dohody na unijní úrovni a vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

21.

připomíná, že evropské místní a regionální orgány jsou součástí bohaté a rozmanité demokratické správní struktury EU a mělo by se s nimi tak i zacházet. V tomto ohledu zdůrazňuje, že se účast místních a regionálních orgánů nesmí považovat za součást zapojení veřejnosti a že se nesmí omezit pouze na určité úkoly. Naopak musí umožnit systematické příspěvky místních a regionálních orgánů během celého cyklu tvorby politik a přezkum a revizi stávajících legislativních orgánů. V této souvislosti připomíná, že se v Pařížské dohodě uznává význam úlohy, kterou v rámci politiky v oblasti klimatu hraje víceúrovňová správa, a nutnost spolupracovat s regiony a městy, a že se v článku 2 Pařížské dohody její strany zavázaly, že sladí veřejné a soukromé finanční toky s cíli této dohody a s rozvojem odolným vůči změně klimatu. Cílem právního rámce pro klima je vytvořit základ, který prostřednictvím již existujících a nově zaváděných postupů podávání zpráv a přezkumu umožní komplexně sladit finanční tok s cíli Pařížské dohody na unijní úrovni a vnitrostátní úrovni;

| 22. | připomíná zásadní problémy jaderné energie z hlediska její udržitelnosti (jak co se týče jejích surovin, tak co se týče nevyřešené otázky jaderného odpadu), a proto doporučuje, aby cesta k dosažení cílů v oblasti klimatu vedla především přes obnovitelné zdroje energie, namísto vyššího využívání jaderné energie, a dodržoval se článek 194 SFEU. |
| --- | --- |

22.

připomíná zásadní problémy jaderné energie z hlediska její udržitelnosti (jak co se týče jejích surovin, tak co se týče nevyřešené otázky jaderného odpadu), a proto doporučuje, aby cesta k dosažení cílů v oblasti klimatu vedla především přes obnovitelné zdroje energie, namísto vyššího využívání jaderné energie, a dodržoval se článek 194 SFEU.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(1)  O. Geden, F. Schenuit (2019). Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States.

1

(2)  Tento postoj zastával VR v několika stanoviscích: Správa energetické unie a čistá energie, zpravodaj Bruno HRANIĆ, Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky, zpravodaj Michele Emiliano, a Správa v oblasti klimatu po roce 2020: evropská a globální perspektiva – příspěvek k UNFCCC COP24, zpravodaj: Andrew Varah COOPER, a v usnesení VR o Zelené dohodě přijatém v prosinci 2019.

2

---

| 1.10.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 324/74 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 324/74

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Fond pro spravedlivou transformaci

(2020/C 324/11)

| Hlavní zpravodaj: | Vojko OBERSNEL (HR/SES), člen místního výkonného orgánu: město Rijeka |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci
  COM(2020) 22 final
  Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza
  COM(2020) 23 final
  Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci
  COM(2020) 460 final |

Hlavní zpravodaj:

Vojko OBERSNEL (HR/SES), člen místního výkonného orgánu: město Rijeka

Odkazy:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci

COM(2020) 22 final

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

COM(2020) 23 final

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci

COM(2020) 460 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci

COM(2020) 22 final

Pozměňovací návrh 1

13. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  měly
  být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace. | Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  mohly
  být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  měly
  být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.

Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  mohly
  být zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.

Odůvodnění

Fond pro spravedlivou transformaci je politický návrh, který by měl být pouze doplněním stávajícího rozpočtu na politiku soudržnosti. Většinu činností, které jsou navrženy k podpoře v rámci FST (článek 4), by již bylo ve skutečnosti možné financovat v rámci politických cílů 1 a 2 prostřednictvím EFRR a ESF+.

Pozměňovací návrh 2

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a lidem řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální ekonomiku“. | V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a lidem řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální ekonomiku“
  , jenž odpovídá cílům Pařížské dohody, cíli EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cílům v oblasti snížení emisí do roku 2030
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a lidem řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální ekonomiku“.

V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a lidem řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální ekonomiku“
  , jenž odpovídá cílům Pařížské dohody, cíli EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cílům v oblasti snížení emisí do roku 2030
  .

Odůvodnění

Cíl fondu by měl jasně odkazovat na cíle Pařížské dohody, cíl EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cíle v oblasti snížení emisí do roku 2030.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   FST
  podporuje cíl Investice pro zaměstnanost a růst ve všech členských státech
  . | 1.   
  Z
  FST
  se financuje společenský, socioekonomický a environmentální dopad transformace v zasažených regionech nebo činnostech
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   FST
  podporuje cíl Investice pro zaměstnanost a růst ve všech členských státech
  .

1.   
  Z
  FST
  se financuje společenský, socioekonomický a environmentální dopad transformace v zasažených regionech nebo činnostech
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 4

Pozměňovací návrh 4

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   V souladu s odstavcem 1 podporuje FST
  výhradně
  tyto činnosti: | 2.   V souladu s odstavcem 1 podporuje FST tyto činnosti: |
| a) | produktivní investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   V souladu s odstavcem 1 podporuje FST
  výhradně
  tyto činnosti:

2.   V souladu s odstavcem 1 podporuje FST tyto činnosti:

a)

produktivní investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně;

| a) | produktivní
  a udržitelné
  investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně; |
| --- | --- |

a)

produktivní
  a udržitelné
  investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně;

a udržitelné

| b) | investice do zakládání nových podniků, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb; |
| --- | --- |

b)

investice do zakládání nových podniků, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb;

| b) | investice do zakládání nových podniků
  důležitých pro přechod k udržitelnému rozvoji
  , mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb; |
| --- | --- |

b)

investice do zakládání nových podniků
  důležitých pro přechod k udržitelnému rozvoji
  , mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb;

důležitých pro přechod k udržitelnému rozvoji

| c) | investice do výzkumu a inovací a podpora přenosu pokročilých technologií; |
| --- | --- |

c)

investice do výzkumu a inovací a podpora přenosu pokročilých technologií;

| c) | investice do
  udržitelného
  výzkumu a 
  udržitelných
  inovací a podpora přenosu pokročilých technologií; |
| --- | --- |

c)

investice do
  udržitelného
  výzkumu a 
  udržitelných
  inovací a podpora přenosu pokročilých technologií;

udržitelného

udržitelných

| d) | investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

d)

investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů;

| d) | investice do zavádění technologií a 
  sociálních
  infrastruktur pro cenově dostupnou čistou
  , bezpečnou a udržitelnou
  energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

d)

investice do zavádění technologií a 
  sociálních
  infrastruktur pro cenově dostupnou čistou
  , bezpečnou a udržitelnou
  energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů;

sociálních

, bezpečnou a udržitelnou

| e) | investice do digitalizace a digitálního propojení; |
| --- | --- |

e)

investice do digitalizace a digitálního propojení;

| e) | investice podporující provádění směrnice (EU) 2018/2001 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (čl. 15 odst. 3), směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov (články 9 a 11) a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (čl. 14 odst. 4); |
| --- | --- |

e)

investice podporující provádění směrnice (EU) 2018/2001 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (čl. 15 odst. 3), směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov (články 9 a 11) a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (čl. 14 odst. 4);

investice podporující provádění směrnice (EU) 2018/2001 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (čl. 15 odst. 3), směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov (články 9 a 11) a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (čl. 14 odst. 4);

| f) | investice do obnovy a dekontaminace lokalit, rekultivace půdy a projektů pro nové využití; |
| --- | --- |

f)

investice do obnovy a dekontaminace lokalit, rekultivace půdy a projektů pro nové využití;

| f) | investice do digitalizace a digitálního propojení; |
| --- | --- |

f)

f)

investice do digitalizace a digitálního propojení;

| g) | investice do posílení oběhového hospodářství mimo jiné předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací; |
| --- | --- |

g)

investice do posílení oběhového hospodářství mimo jiné předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací;

| g
  ) | investice do obnovy a dekontaminace lokalit, rekultivace půdy a projektů pro nové využití
  , v souladu se zásadou znečišťovatel platí, definovanou v čl. 2 odst. 122 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem; |
| --- | --- |

g
  )

g

investice do obnovy a dekontaminace lokalit, rekultivace půdy a projektů pro nové využití
  , v souladu se zásadou znečišťovatel platí, definovanou v čl. 2 odst. 122 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem;

, v souladu se zásadou znečišťovatel platí, definovanou v čl. 2 odst. 122 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem;

| h) | zvyšování kvalifikace a rekvalifikace
  pracovníků
  ; |
| --- | --- |

h)

zvyšování kvalifikace a rekvalifikace
  pracovníků
  ;

pracovníků

| h
  ) | investice do posílení oběhového hospodářství mimo jiné předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací; |
| --- | --- |

h
  )

h

investice do posílení oběhového hospodářství mimo jiné předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací;

| i) | pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání; |
| --- | --- |

i)

pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání;

| i
  ) | zvyšování kvalifikace a rekvalifikace
  pracovní síly
  ; |
| --- | --- |

i
  )

i

zvyšování kvalifikace a rekvalifikace
  pracovní síly
  ;

pracovní síly

| j) | aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání; |
| --- | --- |

j)

aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání;

| j
  ) | pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání; |
| --- | --- |

j
  )

j

pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání;

| k) | technická pomoc. |
| --- | --- |

k)

technická pomoc.

| k
  ) | aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání; |
| --- | --- |

k
  )

k

aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání;

| l) | jakékoliv jiné specifické činnosti, na kterých se dohodnou místní a regionální orgány příslušné pro dané území, členský stát a Evropská komise a které budou v souladu se strategiemi místního rozvoje a přispějí k přechodu EU na uhlíkově neutrální ekonomiku do roku 2050; |
| --- | --- |

l)

jakékoliv jiné specifické činnosti, na kterých se dohodnou místní a regionální orgány příslušné pro dané území, členský stát a Evropská komise a které budou v souladu se strategiemi místního rozvoje a přispějí k přechodu EU na uhlíkově neutrální ekonomiku do roku 2050;

jakékoliv jiné specifické činnosti, na kterých se dohodnou místní a regionální orgány příslušné pro dané území, členský stát a Evropská komise a které budou v souladu se strategiemi místního rozvoje a přispějí k přechodu EU na uhlíkově neutrální ekonomiku do roku 2050;

| m) | technická pomoc. |
| --- | --- |

m)

m)

technická pomoc.

Odůvodnění

Odůvodnění

| — | Veškeré investice do ochrany životního prostředí by měly respektovat pravidlo, že náklady na opatření zabývající se znečištěním by měla nést strana, která znečištění způsobila. |
| --- | --- |

—

Veškeré investice do ochrany životního prostředí by měly respektovat pravidlo, že náklady na opatření zabývající se znečištěním by měla nést strana, která znečištění způsobila.

| — | Zvyšování kvalifikace a rekvalifikace by se neměly omezovat na pracovníky, ale měly by zahrnovat i nezaměstnané osoby, uchazeče o zaměstnání atd., pokud jde o pracovní místa v zelené ekonomice. |
| --- | --- |

—

Zvyšování kvalifikace a rekvalifikace by se neměly omezovat na pracovníky, ale měly by zahrnovat i nezaměstnané osoby, uchazeče o zaměstnání atd., pokud jde o pracovní místa v zelené ekonomice.

| — | Zajištění větší flexibility ve výběru podporovaného projektu, pokud s tím souhlasí místní a regionální orgány na daném území, členský stát a Evropská komise. |
| --- | --- |

—

Zajištění větší flexibility ve výběru podporovaného projektu, pokud s tím souhlasí místní a regionální orgány na daném území, členský stát a Evropská komise.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

Čl. 5 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | vyřazování jaderných elektráren z provozu
  nebo jejich výstavbu
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

vyřazování jaderných elektráren z provozu
  nebo jejich výstavbu
  ;

nebo jejich výstavbu

| a) | vyřazování jaderných elektráren z provozu
  ani žádnou jinou formu investic do jaderných elektráren
  ; |
| --- | --- |

a)

vyřazování jaderných elektráren z provozu
  ani žádnou jinou formu investic do jaderných elektráren
  ;

ani žádnou jinou formu investic do jaderných elektráren

Odůvodnění

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

Čl. 5 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | investice související s výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

investice související s výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv;

| d) | investice související s 
  těžbou,
  výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv
  , včetně otevírání nových uhelných dolů
  ; |
| --- | --- |

d)

investice související s 
  těžbou,
  výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv
  , včetně otevírání nových uhelných dolů
  ;

těžbou,

, včetně otevírání nových uhelných dolů

Odůvodnění

Odůvodnění

FST by neměl podporovat nové otevírání ani znovuotevírání uhelných dolů, avšak toto omezení by se nemělo vztahovat na jiné druhy těžby (kovů, průmyslových nerostů, dekorativních kamenů atd.), protože jde o ekonomickou činnost, jež vytváří kvalitní dlouhodobou zaměstnanost.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Vložit odstavec na konec článku 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Podpora se neposkytne na operace v těch regionech NUTS 3, kde se během doby trvání programu a na základě územního plánu spravedlivé transformace plánuje otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podpora se neposkytne na operace v těch regionech NUTS 3, kde se během doby trvání programu a na základě územního plánu spravedlivé transformace plánuje otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny.

Podpora se neposkytne na operace v těch regionech NUTS 3, kde se během doby trvání programu a na základě územního plánu spravedlivé transformace plánuje otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny.

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem podpory je pomoci při přechodu na uhlíkově neutrální ekonomiku, což vylučuje otevírání nových dolů a nových lokalit pro těžbu rašeliny a opětovné otevírání těch stávajících.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise schválí program pouze tehdy, pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně odůvodněno a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu. | Komise schválí program pouze tehdy, pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně odůvodněno a příslušný územní plán spravedlivé transformace
  obsahuje závazek k plnění cílů Pařížské dohody, cíle EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cílů v oblasti snížení emisí do roku 2030 a
  je v souladu
  s územními strategiemi uvedenými v článku [23] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních],
  vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu
  a evropským pilířem sociálních práv
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise schválí program pouze tehdy, pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně odůvodněno a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu.

Komise schválí program pouze tehdy, pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně odůvodněno a příslušný územní plán spravedlivé transformace
  obsahuje závazek k plnění cílů Pařížské dohody, cíle EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cílů v oblasti snížení emisí do roku 2030 a
  je v souladu
  s územními strategiemi uvedenými v článku [23] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních],
  vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu
  a evropským pilířem sociálních práv
  .

obsahuje závazek k plnění cílů Pařížské dohody, cíle EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a cílů v oblasti snížení emisí do roku 2030 a

s územními strategiemi uvedenými v článku [23] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních],

a evropským pilířem sociálních práv

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

Čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy a zdrojů
  převedených
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].
  Celková částka
  zdrojů z EFRR a ESF+
  převedených
  na prioritu FST
  odpovídá alespoň polovině
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  , avšak nepřesáhne trojnásobek této částky
  . | Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy a zdrojů
  , jež se řídicí orgány mohou rozhodnout převést
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].
  Částka
  zdrojů EFRR a ESF+
  , která má být převedena
  na prioritu FST
  , nepřekročí 1,5 násobek
  částky podpory z FST na tuto prioritu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy a zdrojů
  převedených
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].
  Celková částka
  zdrojů z EFRR a ESF+
  převedených
  na prioritu FST
  odpovídá alespoň polovině
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  , avšak nepřesáhne trojnásobek této částky
  .

převedených

Celková částka

převedených

odpovídá alespoň polovině

, avšak nepřesáhne trojnásobek této částky

Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy a zdrojů
  , jež se řídicí orgány mohou rozhodnout převést
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].
  Částka
  zdrojů EFRR a ESF+
  , která má být převedena
  na prioritu FST
  , nepřekročí 1,5 násobek
  částky podpory z FST na tuto prioritu.

, jež se řídicí orgány mohou rozhodnout převést

Částka

, která má být převedena

, nepřekročí 1,5 násobek

Odůvodnění

Odůvodnění

Členské státy by měly mít větší flexibilitu při rozhodování o částkách, které mají být převedeny z EFRR a ESF+ do FST. Rovněž by se tak omezilo případné rušení závazků v případě nízké schopnosti čerpání na nejvíce zasažených územích.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Vložit pododstavec na konec čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Komise schválí pouze ty převody zdrojů z EFRR a ESF+ na prioritu FST, kde celková částka převodu nepřesáhne 20 % původního přídělu z EFRR a ESF+ na operační program (počítáno na fond). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise schválí pouze ty převody zdrojů z EFRR a ESF+ na prioritu FST, kde celková částka převodu nepřesáhne 20 % původního přídělu z EFRR a ESF+ na operační program (počítáno na fond).

Komise schválí pouze ty převody zdrojů z EFRR a ESF+ na prioritu FST, kde celková částka převodu nepřesáhne 20 % původního přídělu z EFRR a ESF+ na operační program (počítáno na fond).

Odůvodnění

Odůvodnění

Smyslem je sladit legislativní text s důvodovou zprávou.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 7 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni
  3
  společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS
  3
  “) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 868/2014 nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů. | 1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni
  2
  společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS
  2
  “) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 868/2014 nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni
  3
  společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS
  3
  “) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 868/2014 nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů.

1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni
  2
  společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS
  2
  “) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 868/2014 nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Negativní vedlejší účinky transformace se neomezí na územní celky úrovně NUTS 3, ale s největší pravděpodobností budou mít dopad i na okolní území. Z tohoto důvodu a za účelem zjednodušení správy se zdá vhodnější zaměřit podporu na úroveň NUTS 2.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Čl. 7 odst. 2 písm. b) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | b) | (nové) jasný závazek k sociálně spravedlivé a řádné ekologické transformaci při provádění Pařížské dohody; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

b)

(nové) jasný závazek k sociálně spravedlivé a řádné ekologické transformaci při provádění Pařížské dohody;

(nové) jasný závazek k sociálně spravedlivé a řádné ekologické transformaci při provádění Pařížské dohody;

Odůvodnění

Odůvodnění

Územní plány spravedlivé transformace by měly být schváleny pouze tehdy, když budou obsahovat jasný závazek k dosažení cílů Pařížské dohody, jak zdůraznila Evropská rada dne 18. října 2019.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Čl. 7 odst. 2 písm. c) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | c) | (nové) jasný závazek k cíli dosáhnout do roku 2050 v EU klimatické neutrality a do roku 2030 splnit cíle v oblasti snižování emisí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

c)

(nové) jasný závazek k cíli dosáhnout do roku 2050 v EU klimatické neutrality a do roku 2030 splnit cíle v oblasti snižování emisí;

(nové) jasný závazek k cíli dosáhnout do roku 2050 v EU klimatické neutrality a do roku 2030 splnit cíle v oblasti snižování emisí;

Odůvodnění

Odůvodnění

Územní plány spravedlivé transformace by měly být schváleny pouze tehdy, když budou obsahovat jasný závazek ke splnění cíle EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a jejích cílů v oblasti snížení emisí, jak zdůraznila Evropská rada dne 12. prosince 2019.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 7 odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst, rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030, v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst, rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030, v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích;

| c) | posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst, rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030, v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích
  , a posouzení negativních vedlejších účinků transformace na sousední regiony
  ; |
| --- | --- |

c)

posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst, rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030, v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích
  , a posouzení negativních vedlejších účinků transformace na sousední regiony
  ;

, a posouzení negativních vedlejších účinků transformace na sousední regiony

Odůvodnění

Odůvodnění

V územních plánech spravedlivé transformace by se měly řádně posoudit všechny možné negativní vedlejší účinky.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Čl. 7 odst. 2 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| f) | popis řídicích mechanismů sestávajících z ujednání o partnerství, plánovaných opatření pro sledování a hodnocení a odpovědných orgánů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

f)

popis řídicích mechanismů sestávajících z ujednání o partnerství, plánovaných opatření pro sledování a hodnocení a odpovědných orgánů;

| f) | popis řídicích mechanismů sestávajících z ujednání o partnerství, plánovaných opatření pro sledování a hodnocení a odpovědných orgánů
  , pokud se liší od prvků, které jsou již v programu popsány podle přílohy V nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Do všech aspektů tohoto procesu je třeba zapojit místní a regionální orgány
  ; |
| --- | --- |

f)

popis řídicích mechanismů sestávajících z ujednání o partnerství, plánovaných opatření pro sledování a hodnocení a odpovědných orgánů
  , pokud se liší od prvků, které jsou již v programu popsány podle přílohy V nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Do všech aspektů tohoto procesu je třeba zapojit místní a regionální orgány
  ;

, pokud se liší od prvků, které jsou již v programu popsány podle přílohy V nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Do všech aspektů tohoto procesu je třeba zapojit místní a regionální orgány

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu zjednodušení by se měly poskytovat pouze ty informace, které se liší od prvků, jež jsou již v programu popsány na základě Šablony pro programy podporované z EFRR (cíl Investice pro zaměstnanost a růst), ESF+, FST, Fondu soudržnosti a ENRF – čl. 16 odst. 3 (příloha V nařízení o společných ustanoveních). Místní a regionální orgány musí být kromě toho při tomto procesu považovány za zúčastněné strany, jež jsou jeho nedílnou součástí.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 7 odst. 2 písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| h) | pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  vyčerpávající seznam těchto operací a podniků a
  odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

h)

pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  vyčerpávající seznam těchto operací a podniků a
  odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic;

vyčerpávající seznam těchto operací a podniků a

| h) | pokud jsou podporovány produktivní
  udržitelné
  investice do jiných než malých a středních podniků, odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic; |
| --- | --- |

h)

pokud jsou podporovány produktivní
  udržitelné
  investice do jiných než malých a středních podniků, odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic;

udržitelné

Odůvodnění

Odůvodnění

Předložení vyčerpávajícího seznamu operací a podniků (velkých společností) ve fázi programování FST se nezdá být dost dobře proveditelné a mohlo by vést k prodlevám od samotného počátku programového období. Takový přístup je navíc v přímém rozporu s úsilím o zjednodušení, jehož výsledkem bylo mj. upuštění od samostatných postupů vztahujících se na velké projekty podle článků 100–103 stávajícího nařízení o společných ustanoveních.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 7 odst. 2 písm. i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| i) | pokud jsou podporovány investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES,
  vyčerpávající seznam operací, které mají být podpořeny, a
  odůvodnění, že přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku a povedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů výrazně pod hodnotu příslušných referenčních hodnot zavedených pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice 2003/87/ES, a jsou nezbytné k ochraně významného počtu pracovních míst; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

i)

pokud jsou podporovány investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES,
  vyčerpávající seznam operací, které mají být podpořeny, a
  odůvodnění, že přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku a povedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů výrazně pod hodnotu příslušných referenčních hodnot zavedených pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice 2003/87/ES, a jsou nezbytné k ochraně významného počtu pracovních míst;

vyčerpávající seznam operací, které mají být podpořeny, a

| i) | pokud jsou podporovány investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, odůvodnění, že
  podpořené operace
  přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku a povedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů výrazně pod hodnotu příslušných referenčních hodnot zavedených pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice 2003/87/ES, a jsou nezbytné k ochraně významného počtu pracovních míst; |
| --- | --- |

i)

pokud jsou podporovány investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, odůvodnění, že
  podpořené operace
  přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku a povedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů výrazně pod hodnotu příslušných referenčních hodnot zavedených pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice 2003/87/ES, a jsou nezbytné k ochraně významného počtu pracovních míst;

podpořené operace

Odůvodnění

Odůvodnění

Předložení vyčerpávajícího seznamu operací ve fázi programování FST se nezdá být dost dobře proveditelné a mohlo by vést k prodlevám od samotného počátku programového období.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Článek 8a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Článek 8a





  1.
     
  Zřizuje se platforma pro spravedlivou transformaci (dále jen „platforma“), která umožní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích a nad níž bude vykonávat dohled a již bude přímo spravovat Evropská komise.






  2.
     
  Platforma má dvě součásti:










  a) | technické pracovní skupiny, které se zabývají konkrétními výzvami v dotčených regionech a usnadňují výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti přípravy územních plánů spravedlivé transformace a individuálních operací. Technické pracovní skupiny, do nichž by měly být zapojeny místní a regionální orgány, se zřizují v souladu s provozními potřebami FST, přičemž se zohlední odvětvové pokrytí podporovaných operací.



  Technické pracovní skupiny úzce spolupracují s Poradenským centrem InvestEU, zřízeným v souladu s článkem 20 nařízení (EU) [nový program InvestEU], a s příslušnými útvary Evropské investiční banky, aby se zajistilo, že místní a regionální orgány budou mít nezbytné technické a praktické znalosti k tomu, aby získaly finanční prostředky, jež jsou k dispozici prostřednictvím programu InvestEU i prostřednictvím EIB. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 8a

1.
     
  Zřizuje se platforma pro spravedlivou transformaci (dále jen „platforma“), která umožní dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích a nad níž bude vykonávat dohled a již bude přímo spravovat Evropská komise.

2.
     
  Platforma má dvě součásti:

a)

technické pracovní skupiny, které se zabývají konkrétními výzvami v dotčených regionech a usnadňují výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti přípravy územních plánů spravedlivé transformace a individuálních operací. Technické pracovní skupiny, do nichž by měly být zapojeny místní a regionální orgány, se zřizují v souladu s provozními potřebami FST, přičemž se zohlední odvětvové pokrytí podporovaných operací.

| b) | výroční fórum regionů procházejících spravedlivou transformací (dále jen „fórum“), které spolupořádá Evropský výbor regionů. Fórum umožňuje koordinovat zaměření politik a jejich provedení do provozních činností technických pracovních skupin. |
| --- | --- |

b)

výroční fórum regionů procházejících spravedlivou transformací (dále jen „fórum“), které spolupořádá Evropský výbor regionů. Fórum umožňuje koordinovat zaměření politik a jejich provedení do provozních činností technických pracovních skupin.

3.
     
  Komise definuje podrobná ustanovení týkající se mechanismů správy, členské základny, provozu a rozpočtu platformy. Bude zajištěna vyvážená účast všech úrovní státní správy.

4.
     
  Provozní náklady platformy se hradí z prostředků na technickou pomoc podle čl. 3 odst. 2 třetího pododstavce.

Odůvodnění

Odůvodnění

Měla by být doplněna praktická ustanovení ohledně zřízení platformy pro spravedlivou transformaci, která podrobněji objasní její cíle a provoz.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 10 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. | 4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy
  a konzultuje zúčastněné strany
  v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy
  a konzultuje zúčastněné strany
  v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza

COM(2020) 23 final

COM(2020) 23 final

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Čl. 21a odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výše zdrojů, která je k dispozici pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst v souladu s článkem [3] nařízení (EU) [nařízení o FST], se doplní zdroji z EFRR, ESF+ nebo jejich kombinací spadajícími do kategorie regionů, v nichž se dotčené území nachází. Celková výše zdrojů z EFRR a ESF+ převedených do FST činí nejméně
  1,5 násobku
  výše podpory z FST, avšak nesmí přesáhnout
  trojnásobek
  výše této podpory. Zdroje převedené buď z EFRR nebo z ESF+ nesmí v žádném případě přesáhnout 20 % příslušného přídělu z EFRR a ESF+ dotčenému členskému státu. (...) | Výše zdrojů, která je k dispozici pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst v souladu s článkem [3] nařízení (EU) [nařízení o FST], se
  prostřednictvím dobrovolného převodu
  doplní zdroji z EFRR, ESF+ nebo jejich kombinací spadajícími do kategorie regionů, v nichž se dotčené území nachází. Celková výše zdrojů z EFRR a ESF+ převedených do FST činí nejméně
  polovinu
  výše podpory z FST, avšak nesmí přesáhnout
  1,5 násobek
  výše této podpory. Zdroje převedené buď z EFRR nebo z ESF+ nesmí v žádném případě přesáhnout 20 % příslušného přídělu z EFRR a ESF+ dotčenému členskému státu. (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výše zdrojů, která je k dispozici pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst v souladu s článkem [3] nařízení (EU) [nařízení o FST], se doplní zdroji z EFRR, ESF+ nebo jejich kombinací spadajícími do kategorie regionů, v nichž se dotčené území nachází. Celková výše zdrojů z EFRR a ESF+ převedených do FST činí nejméně
  1,5 násobku
  výše podpory z FST, avšak nesmí přesáhnout
  trojnásobek
  výše této podpory. Zdroje převedené buď z EFRR nebo z ESF+ nesmí v žádném případě přesáhnout 20 % příslušného přídělu z EFRR a ESF+ dotčenému členskému státu. (...)

1,5 násobku

trojnásobek

Výše zdrojů, která je k dispozici pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst v souladu s článkem [3] nařízení (EU) [nařízení o FST], se
  prostřednictvím dobrovolného převodu
  doplní zdroji z EFRR, ESF+ nebo jejich kombinací spadajícími do kategorie regionů, v nichž se dotčené území nachází. Celková výše zdrojů z EFRR a ESF+ převedených do FST činí nejméně
  polovinu
  výše podpory z FST, avšak nesmí přesáhnout
  1,5 násobek
  výše této podpory. Zdroje převedené buď z EFRR nebo z ESF+ nesmí v žádném případě přesáhnout 20 % příslušného přídělu z EFRR a ESF+ dotčenému členskému státu. (...)

prostřednictvím dobrovolného převodu

polovinu

1,5 násobek

Odůvodnění

Odůvodnění

Členské státy by měly mít větší flexibilitu při rozhodování o částkách, které mají být převedeny z EFRR a ESF+ do FST. Omezilo by se tak případné rušení závazků v případě nízké schopnosti čerpání v oblastech, jichž se transformace nejvíce dotkne.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Čl. 59 odst. 3a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3a
     
  U operací podporovaných z FST v souladu s nařízením (EU) [nařízení o FST] se podpora z FST vrací, pokud do deseti let od poslední platby členskému státu, který podporu obdržel, dojde na území, kde byla podpora z FST použita, k otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3a
     
  U operací podporovaných z FST v souladu s nařízením (EU) [nařízení o FST] se podpora z FST vrací, pokud do deseti let od poslední platby členskému státu, který podporu obdržel, dojde na území, kde byla podpora z FST použita, k otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny.

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem podpory je pomoci regionů v jejich přechodu na uhlíkově neutrální ekonomiku, což vylučuje otevírání nových dolů a nových lokalit pro těžbu rašeliny a opětovné otevírání těch, které byly dočasně uzavřeny.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá zřízení Fondu pro spravedlivou transformaci, který bude klíčovým nástrojem podpory regionů nejvíce zasažených přechodem na klimatickou neutralitu; |
| --- | --- |

1.

vítá zřízení Fondu pro spravedlivou transformaci, který bude klíčovým nástrojem podpory regionů nejvíce zasažených přechodem na klimatickou neutralitu;

| 2. | vítá skutečnost, že jsou v návrhu Fondu pro spravedlivou transformaci zohledněna klíčová doporučení VR uvedená v jeho stanovisku k sociálně-ekonomické strukturální transformaci uhelných regionů v Evropě (1); |
| --- | --- |

2.

vítá skutečnost, že jsou v návrhu Fondu pro spravedlivou transformaci zohledněna klíčová doporučení VR uvedená v jeho stanovisku k sociálně-ekonomické strukturální transformaci uhelných regionů v Evropě (1

| 3. | vítá skutečnost, že fond bude poskytovat podporu všem členským státům, ale bude zaměřen pouze na nejvíce zasažené regiony. Má-li být zajištěna náležitá koncentrace a účinnost fondu a má-li se stanovit minimální intenzita podpory, měl by být zohledněn pouze počet obyvatel dotčených regionů; |
| --- | --- |

3.

vítá skutečnost, že fond bude poskytovat podporu všem členským státům, ale bude zaměřen pouze na nejvíce zasažené regiony. Má-li být zajištěna náležitá koncentrace a účinnost fondu a má-li se stanovit minimální intenzita podpory, měl by být zohledněn pouze počet obyvatel dotčených regionů;

| 4. | vítá navrhované prostředky pro Fond pro spravedlivou transformaci z víceletého finančního rámce na období 2021–2027 ve výši 11 270 459 000 eur (v běžných cenách) a dodatečných 32 803 000 000 eur (ve stávajících cenách) z evropského nástroje na podporu oživení jako významné posílení při plnění cíle Fondu pro spravedlivou transformaci. Se znepokojením konstatuje, že čísla vyjádřená v běžných cenách mohou vést k nižší transparentnosti a srovnatelnosti přídělů mezi okruhy VFR. Vyzývá Radu, aby je do jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 zahrnula jako skutečné dodatečné prostředky; |
| --- | --- |

4.

vítá navrhované prostředky pro Fond pro spravedlivou transformaci z víceletého finančního rámce na období 2021–2027 ve výši 11 270 459 000 eur (v běžných cenách) a dodatečných 32 803 000 000 eur (ve stávajících cenách) z evropského nástroje na podporu oživení jako významné posílení při plnění cíle Fondu pro spravedlivou transformaci. Se znepokojením konstatuje, že čísla vyjádřená v běžných cenách mohou vést k nižší transparentnosti a srovnatelnosti přídělů mezi okruhy VFR. Vyzývá Radu, aby je do jednání o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 zahrnula jako skutečné dodatečné prostředky;

| 5. | se znepokojením konstatuje, že dodatečné zdroje financované v rámci evropského nástroje na podporu oživení, které povedou k dalším závazkům v letech 2021–2024, vyvinou mimořádný tlak na řídicí orgány a konečné příjemce, aby připravili, provedli a vynaložili téměř 75 % celkového přídělu během prvních čtyř let nového programového období; |
| --- | --- |

5.

se znepokojením konstatuje, že dodatečné zdroje financované v rámci evropského nástroje na podporu oživení, které povedou k dalším závazkům v letech 2021–2024, vyvinou mimořádný tlak na řídicí orgány a konečné příjemce, aby připravili, provedli a vynaložili téměř 75 % celkového přídělu během prvních čtyř let nového programového období;

| 6. | vítá iniciativu Evropské komise, která spočívá v doplnění přechodu na klimaticky neutrální, ke klimatu citlivé a ekologicky udržitelné ekonomice, k němuž má dojít do roku 2050, o cílená opatření a v poskytnutí zvláštní podpory a dodatečných zdrojů těm oblastem, které budou přechodem na klimatickou neutralitu zasaženy nejvíce. Zdůrazňuje přitom, že tyto dodatečné zdroje nesmí být v žádném případě uvolněny z rozpočtu na politiku soudržnosti. Upozorňuje, že hlavní prioritou, pokud jde o podporu opatření v oblasti klimatu na územní úrovni, musí být i nadále silný rozpočet na politiku soudržnosti; |
| --- | --- |

6.

vítá iniciativu Evropské komise, která spočívá v doplnění přechodu na klimaticky neutrální, ke klimatu citlivé a ekologicky udržitelné ekonomice, k němuž má dojít do roku 2050, o cílená opatření a v poskytnutí zvláštní podpory a dodatečných zdrojů těm oblastem, které budou přechodem na klimatickou neutralitu zasaženy nejvíce. Zdůrazňuje přitom, že tyto dodatečné zdroje nesmí být v žádném případě uvolněny z rozpočtu na politiku soudržnosti. Upozorňuje, že hlavní prioritou, pokud jde o podporu opatření v oblasti klimatu na územní úrovni, musí být i nadále silný rozpočet na politiku soudržnosti;

| 7. | žádá Evropskou komisi, aby nový Fond pro spravedlivou transformaci zařadila namísto okruhu 3 (Přírodní zdroje a životní prostředí) VFR na období 2021–2027 do okruhu 2 (Soudržnost a hodnoty), a znovu opakuje, že odmítá plánované škrty v politice soudržnosti. Připomíná svůj požadavek na to, aby bylo veškeré vnitrostátní spolufinancování ESI fondů vyloučeno z výpočtů Paktu a stabilitě a růstu, a domnívá se, že to samé by mělo platit pro Fond pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

7.

žádá Evropskou komisi, aby nový Fond pro spravedlivou transformaci zařadila namísto okruhu 3 (Přírodní zdroje a životní prostředí) VFR na období 2021–2027 do okruhu 2 (Soudržnost a hodnoty), a znovu opakuje, že odmítá plánované škrty v politice soudržnosti. Připomíná svůj požadavek na to, aby bylo veškeré vnitrostátní spolufinancování ESI fondů vyloučeno z výpočtů Paktu a stabilitě a růstu, a domnívá se, že to samé by mělo platit pro Fond pro spravedlivou transformaci;

| 8. | poukazuje na mimořádné potíže regionů s vysokou závislostí na fosilních palivech a izolovanými energetickými systémy, jako jsou nejvzdálenější regiony. Zdůrazňuje, že rozvoj skladby zdrojů energie ve vztahu k území, vodě, odpadu a energetice je rozhodující pro energetickou strategii směřující k dosažení uhlíkově neutrálního hospodářství; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na mimořádné potíže regionů s vysokou závislostí na fosilních palivech a izolovanými energetickými systémy, jako jsou nejvzdálenější regiony. Zdůrazňuje, že rozvoj skladby zdrojů energie ve vztahu k území, vodě, odpadu a energetice je rozhodující pro energetickou strategii směřující k dosažení uhlíkově neutrálního hospodářství;

| 9. | bere na vědomí upravený odhad Evropské komise, že se třemi pilíři mechanismu pro spravedlivou transformaci budou do roku 2030 souviset investice ve výši 150 miliard eur. Má nicméně obavy, pokud jde o očekávanou míru zhodnocení a realizovatelnost soukromých investic u některých možných projektů; |
| --- | --- |

9.

bere na vědomí upravený odhad Evropské komise, že se třemi pilíři mechanismu pro spravedlivou transformaci budou do roku 2030 souviset investice ve výši 150 miliard eur. Má nicméně obavy, pokud jde o očekávanou míru zhodnocení a realizovatelnost soukromých investic u některých možných projektů;

| 10. | požaduje, aby žádná podpora z FST nebo mechanismu pro spravedlivou transformaci nebyla poskytnuta na investice v těch regionech NUTS 3, kde bylo vydáno veřejné oprávnění k otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo k otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny; |
| --- | --- |

10.

požaduje, aby žádná podpora z FST nebo mechanismu pro spravedlivou transformaci nebyla poskytnuta na investice v těch regionech NUTS 3, kde bylo vydáno veřejné oprávnění k otevření nového či znovuotevření dočasně uzavřeného dolu na těžbu černého uhlí, hnědého uhlí či ropné břidlice nebo k otevření nové či znovuotevření dočasně uzavřené lokality pro těžbu rašeliny;

| 11. | vítá, že by se platby úvěrů pro veřejný sektor měly omezit na projekty, které dosáhnou měřitelného dopadu při řešení sociálních, hospodářských nebo environmentálních výzev v návaznosti na transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku; |
| --- | --- |

11.

vítá, že by se platby úvěrů pro veřejný sektor měly omezit na projekty, které dosáhnou měřitelného dopadu při řešení sociálních, hospodářských nebo environmentálních výzev v návaznosti na transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku;

| 12. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány musí rovněž financovat projekty směřující ke klimaticky neutrální ekonomice, které netvoří dostatečný tok vlastních příjmů a na něž nedostávají podporu v rámci jiných programů Unie. Vítá v této souvislosti návrh nařízení o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci, který podporuje subjekty veřejného sektoru v jejich investičních potřebách vyplývajících z výzev spojených s transformací popsaných v plánech spravedlivé transformace; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány musí rovněž financovat projekty směřující ke klimaticky neutrální ekonomice, které netvoří dostatečný tok vlastních příjmů a na něž nedostávají podporu v rámci jiných programů Unie. Vítá v této souvislosti návrh nařízení o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci, který podporuje subjekty veřejného sektoru v jejich investičních potřebách vyplývajících z výzev spojených s transformací popsaných v plánech spravedlivé transformace;

| 13. | poukazuje na odlišnou míru zkušeností a využívání finančních mechanismů EIB ze strany místních a regionálních orgánů z EU. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby se v zájmu zajištění úspěchu třetího pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci postarala o to, aby členské státy těm místním a regionálním orgánům, které budou chtít využít příslušné finanční mechanismy EIB, poskytly dostatečnou praktickou a technickou pomoc; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na odlišnou míru zkušeností a využívání finančních mechanismů EIB ze strany místních a regionálních orgánů z EU. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby se v zájmu zajištění úspěchu třetího pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci postarala o to, aby členské státy těm místním a regionálním orgánům, které budou chtít využít příslušné finanční mechanismy EIB, poskytly dostatečnou praktickou a technickou pomoc;

| 14. | bere na vědomí harmonizaci rozsahu podpory z Fondu pro spravedlivou transformaci, EFRR a ESF+, jelikož většina činností podporovaných z Fondu pro spravedlivou transformaci může být rovněž financována v rámci cílů EFRR a ESF+; |
| --- | --- |

14.

bere na vědomí harmonizaci rozsahu podpory z Fondu pro spravedlivou transformaci, EFRR a ESF+, jelikož většina činností podporovaných z Fondu pro spravedlivou transformaci může být rovněž financována v rámci cílů EFRR a ESF+;

| 15. | má obavy, co se týče prodlení, která může FST způsobit v provádění hlavních programů politiky soudržnosti, a rovněž co se týče složitosti a byrokracie, jež může správa tohoto nového fondu způsobit pro správu hlavních programů politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

15.

má obavy, co se týče prodlení, která může FST způsobit v provádění hlavních programů politiky soudržnosti, a rovněž co se týče složitosti a byrokracie, jež může správa tohoto nového fondu způsobit pro správu hlavních programů politiky soudržnosti;

| 16. | vyjadřuje politování nad tím, že se návrh Komise zaměřuje na zavedení programů na úrovni NUTS 3 namísto NUTS 2, což je úroveň, na níž se provádí hlavní programy politiky soudržnosti. Tento návrh je v rozporu s pojetím funkčních oblastí, které nemusí nutně odpovídat administrativním jednotkám NUTS 3. VR zdůrazňuje, že by se měl vyžadovat pouze jeden odpovídající územní plán na úrovni NUTS 2; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje politování nad tím, že se návrh Komise zaměřuje na zavedení programů na úrovni NUTS 3 namísto NUTS 2, což je úroveň, na níž se provádí hlavní programy politiky soudržnosti. Tento návrh je v rozporu s pojetím funkčních oblastí, které nemusí nutně odpovídat administrativním jednotkám NUTS 3. VR zdůrazňuje, že by se měl vyžadovat pouze jeden odpovídající územní plán na úrovni NUTS 2;

| 17. | žádá, aby byl rozsah podpory z Fondu pro spravedlivou transformaci rozšířen tak, aby mohly místní a regionální orgány po dohodě s Evropskou komisí a členskými státy zahrnout do svých územních plánů spravedlivé transformace další způsobilé projekty. Dále požaduje, aby byla zohledněna nezaměstnanost, zejména nezaměstnanost mladých lidí, jakožto důležitý ukazatel pro rozdělování finančních prostředků z fondu; |
| --- | --- |

17.

žádá, aby byl rozsah podpory z Fondu pro spravedlivou transformaci rozšířen tak, aby mohly místní a regionální orgány po dohodě s Evropskou komisí a členskými státy zahrnout do svých územních plánů spravedlivé transformace další způsobilé projekty. Dále požaduje, aby byla zohledněna nezaměstnanost, zejména nezaměstnanost mladých lidí, jakožto důležitý ukazatel pro rozdělování finančních prostředků z fondu;

| 18. | žádá, aby byly do přípravy územních plánů spravedlivé transformace úzce zapojeny místní a regionální zúčastněné strany, protože správa FST bude sdílená a prostředky z EFRR a ESF+ jsou těsně navázány na podporu z FST; |
| --- | --- |

18.

žádá, aby byly do přípravy územních plánů spravedlivé transformace úzce zapojeny místní a regionální zúčastněné strany, protože správa FST bude sdílená a prostředky z EFRR a ESF+ jsou těsně navázány na podporu z FST;

| 19. | vzhledem k tomu, že v návrhu nařízení o FST a v jeho přílohách mohou být ještě provedeny podstatné změny, žádá Komisi, aby poskytla více informací o tom, jak hodlá pomoci řídicím orgánům a regionům při vypracovávání jejich územních plánů spravedlivé transformace. Varuje před tím, aby v přípravě těch programů, u nichž je podpora z FST podmíněna podporou z EFRR a EFS+, nedošlo v důsledku povinného schválení územních plánů spravedlivé transformace k dodatečným prodlevám; |
| --- | --- |

19.

vzhledem k tomu, že v návrhu nařízení o FST a v jeho přílohách mohou být ještě provedeny podstatné změny, žádá Komisi, aby poskytla více informací o tom, jak hodlá pomoci řídicím orgánům a regionům při vypracovávání jejich územních plánů spravedlivé transformace. Varuje před tím, aby v přípravě těch programů, u nichž je podpora z FST podmíněna podporou z EFRR a EFS+, nedošlo v důsledku povinného schválení územních plánů spravedlivé transformace k dodatečným prodlevám;

| 20. | zdůrazňuje, že dotčené územní celky by neměly být nuceny předkládat ve svých územních plánech spravedlivé transformace vyčerpávající seznam potenciálních podniků či operací, jimž by mohly poskytnout podporu, neboť by to mohlo vést k prodlevám v jejich přijímání a ke zbytečné administrativní zátěži řídicích orgánů. Poukazuje v této souvislosti na to, že Komise vynechala v návrhu nového nařízení o společných ustanoveních samostatný postup pro přijímání velkých projektů a že takový seznam příjemců či operací by to mohl opět zvrátit; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že dotčené územní celky by neměly být nuceny předkládat ve svých územních plánech spravedlivé transformace vyčerpávající seznam potenciálních podniků či operací, jimž by mohly poskytnout podporu, neboť by to mohlo vést k prodlevám v jejich přijímání a ke zbytečné administrativní zátěži řídicích orgánů. Poukazuje v této souvislosti na to, že Komise vynechala v návrhu nového nařízení o společných ustanoveních samostatný postup pro přijímání velkých projektů a že takový seznam příjemců či operací by to mohl opět zvrátit;

| 21. | vyzývá k tomu, aby byly převody do FST omezeny na 20 % původních přídělů z EFRR a ESF+ na operační program. Navrhuje poskytnout větší flexibilitu řídicím orgánům tím, že převody budou na základě čl. 6 odst. 2 návrhu nařízení dobrovolné, v maximální výši 1,5 násobku podpory z FST a pouze se souhlasem zúčastněných místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

21.

vyzývá k tomu, aby byly převody do FST omezeny na 20 % původních přídělů z EFRR a ESF+ na operační program. Navrhuje poskytnout větší flexibilitu řídicím orgánům tím, že převody budou na základě čl. 6 odst. 2 návrhu nařízení dobrovolné, v maximální výši 1,5 násobku podpory z FST a pouze se souhlasem zúčastněných místních a regionálních orgánů;

| 22. | zdůrazňuje, že je důležité vyhnout se zbytečné administrativní zátěži, a proto je potřeba vyžadovat provedení předběžného posouzení dopadu systému programování a monitorování FST; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že je důležité vyhnout se zbytečné administrativní zátěži, a proto je potřeba vyžadovat provedení předběžného posouzení dopadu systému programování a monitorování FST;

| 23. | konstatuje, že investiční priority pro FST budou uvedeny v příslušných zprávách o jednotlivých zemích, které jsou součástí procesu evropského semestru. Zdůrazňuje, že regiony do tohoto procesu dosud nejsou formálně zapojeny, a domnívá se, že místním a regionálním orgánům je třeba přidělit výraznější úlohu, aby bylo možné splnit cíle FST; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že investiční priority pro FST budou uvedeny v příslušných zprávách o jednotlivých zemích, které jsou součástí procesu evropského semestru. Zdůrazňuje, že regiony do tohoto procesu dosud nejsou formálně zapojeny, a domnívá se, že místním a regionálním orgánům je třeba přidělit výraznější úlohu, aby bylo možné splnit cíle FST;

| 24. | vítá skutečnost, že jsou v nařízení definovány konkrétní prvky, které musí být obsaženy v územních plánech spravedlivé transformace. Vyzývá legislativní orgán, aby k těmto prvkům doplnil jasný závazek k cílům Pařížské dohody, cíli EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a jejím cílům v oblasti snížení emisí do roku 2030; |
| --- | --- |

24.

vítá skutečnost, že jsou v nařízení definovány konkrétní prvky, které musí být obsaženy v územních plánech spravedlivé transformace. Vyzývá legislativní orgán, aby k těmto prvkům doplnil jasný závazek k cílům Pařížské dohody, cíli EU dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality a jejím cílům v oblasti snížení emisí do roku 2030;

| 25. | poukazuje na to, že platforma pro uhelné regiony procházející transformací byla původně vytvořena jako platforma zaměřená na uhelné regiony, kde těžba uhlí stále probíhá, a že se plánovalo rozšířit v druhé fázi působnost této iniciativy na všechny regiony s vysokými emisemi uhlíku. Zdůrazňuje, že regiony procházející transformací budou muset řešit podobné překážky, a proto by jim nová platforma měla poskytovat poradenské služby, měla by pomáhat řídicím orgánům a příjemcům s jejich projektovými nápady a praktickým prováděním v praxi a rovněž by měla sloužit pro výměnu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na to, že platforma pro uhelné regiony procházející transformací byla původně vytvořena jako platforma zaměřená na uhelné regiony, kde těžba uhlí stále probíhá, a že se plánovalo rozšířit v druhé fázi působnost této iniciativy na všechny regiony s vysokými emisemi uhlíku. Zdůrazňuje, že regiony procházející transformací budou muset řešit podobné překážky, a proto by jim nová platforma měla poskytovat poradenské služby, měla by pomáhat řídicím orgánům a příjemcům s jejich projektovými nápady a praktickým prováděním v praxi a rovněž by měla sloužit pro výměnu osvědčených postupů;

| 26. | vítá v této souvislosti zřízení platformy pro spravedlivou transformaci, která by měla vycházet z kladných zkušeností regionů s vysokými emisemi uhlíku a dalších regionů, které úspěšně zvládly přechod od fosilních paliv k čistým zdrojům energie. Zdůrazňuje, že by tato platforma měla zajistit, aby všechny příslušné útvary Komise a EIB úzce spolupracovaly při řešení strukturálních změn v zasažených regionech. Zavazuje se, že bude úzce spolupracovat na fungování platformy pro spravedlivou transformaci, a to zejména tím, že bude společně s Evropskou komisí pořádat výroční fórum regionů procházejících spravedlivou transformací; |
| --- | --- |

26.

vítá v této souvislosti zřízení platformy pro spravedlivou transformaci, která by měla vycházet z kladných zkušeností regionů s vysokými emisemi uhlíku a dalších regionů, které úspěšně zvládly přechod od fosilních paliv k čistým zdrojům energie. Zdůrazňuje, že by tato platforma měla zajistit, aby všechny příslušné útvary Komise a EIB úzce spolupracovaly při řešení strukturálních změn v zasažených regionech. Zavazuje se, že bude úzce spolupracovat na fungování platformy pro spravedlivou transformaci, a to zejména tím, že bude společně s Evropskou komisí pořádat výroční fórum regionů procházejících spravedlivou transformací;

| 27. | zdůrazňuje, že ustanovení EU o státní podpoře musí umožňovat flexibilitu, pokud chtějí způsobilé regiony procházející transformací přilákat soukromé investice. Opakuje svoji výzvu Komisi, aby při vypracovávání nových pokynů zohlednila i problémy týkající se strukturální transformace zasažených regionů a zajistila, aby tyto regiony měly dostatečnou flexibilitu, a mohly tak provádět své projekty sociálně a hospodářsky schůdným způsobem; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že ustanovení EU o státní podpoře musí umožňovat flexibilitu, pokud chtějí způsobilé regiony procházející transformací přilákat soukromé investice. Opakuje svoji výzvu Komisi, aby při vypracovávání nových pokynů zohlednila i problémy týkající se strukturální transformace zasažených regionů a zajistila, aby tyto regiony měly dostatečnou flexibilitu, a mohly tak provádět své projekty sociálně a hospodářsky schůdným způsobem;

| 28. | zdůrazňuje, že podpora produktivních investic do jiných než malých a středních podniků uskutečněná prostřednictvím FSP by se neměla omezovat na oblasti, které jsou k ní na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU způsobilé podle současných pravidel státní podpory. Právní úprava týkající se státní podpory by naproti tomu měla umožnit všem oblastem, na něž je uvolňována podpora z Fondu pro spravedlivou transformaci, aby účinně potíraly riziko ztráty pracovních míst v raném stádiu. To by se mělo zaručit i patřičnou úpravou obecného nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že podpora produktivních investic do jiných než malých a středních podniků uskutečněná prostřednictvím FSP by se neměla omezovat na oblasti, které jsou k ní na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU způsobilé podle současných pravidel státní podpory. Právní úprava týkající se státní podpory by naproti tomu měla umožnit všem oblastem, na něž je uvolňována podpora z Fondu pro spravedlivou transformaci, aby účinně potíraly riziko ztráty pracovních míst v raném stádiu. To by se mělo zaručit i patřičnou úpravou obecného nařízení o blokových výjimkách;

| 29. | zdůrazňuje, že oblasti, které jsou nejvíce zasaženy přechodem na klimaticky neutrální ekonomiku, by měly mít možnost co nejvčasněji aktivně řešit související strukturální změnu. Je tedy zastáncem toho, aby budoucí změny právní úpravy týkající se státní podpory, např. prostřednictvím nových pokynů Komise na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU, zaručily, že podporu bude možné poskytovat bez ohledu na status podporované oblasti v rámci stávajících pravidel; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že oblasti, které jsou nejvíce zasaženy přechodem na klimaticky neutrální ekonomiku, by měly mít možnost co nejvčasněji aktivně řešit související strukturální změnu. Je tedy zastáncem toho, aby budoucí změny právní úpravy týkající se státní podpory, např. prostřednictvím nových pokynů Komise na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU, zaručily, že podporu bude možné poskytovat bez ohledu na status podporované oblasti v rámci stávajících pravidel;

| 30. | uznává úlohu strategií pro inteligentní specializaci jakožto jednoho z klíčových nástrojů provádění FST; |
| --- | --- |

30.

uznává úlohu strategií pro inteligentní specializaci jakožto jednoho z klíčových nástrojů provádění FST;

| 31. | poukazuje na to, že provedl dotazníkový průzkum s cílem analyzovat změny, jež je zapotřebí provést v předpisech o státní podpoře v souvislosti se strukturálními změnami v evropských uhelných regionech (2). Upozorňuje, že v závěrech bylo zdůrazněno, že proces transformace by měl být zaštítěn státní podporou za účelem přilákání podniků, jež by mohly kompenzovat ztráty pracovních míst a ztráty při vytváření hodnot, a že pravidla státní podpory by měla umožnit větší flexibilitu, zejména pokud jde o investice do energetické infrastruktury, energetickou účinnost, investice související s energetikou a obnovitelnou energii; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na to, že provedl dotazníkový průzkum s cílem analyzovat změny, jež je zapotřebí provést v předpisech o státní podpoře v souvislosti se strukturálními změnami v evropských uhelných regionech (2

| 32. | vítá skutečnost, že legislativní návrh vychází z článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie, který se zaměřuje na soudržnost, a domnívá se, že návrh jasně vymezuje svoji evropskou přidanou hodnotu a je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

32.

vítá skutečnost, že legislativní návrh vychází z článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie, který se zaměřuje na soudržnost, a domnívá se, že návrh jasně vymezuje svoji evropskou přidanou hodnotu a je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.

V Bruselu dne 2. července 2020.

předseda Evropského výboru regionů

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů Sociálně-ekonomická strukturální transformace uhelných regionů v Evropě (Úř. věst. C 39, 5.2.2020, s. 58).

1

(2)  https://cor.europa.eu/cs/news/Pages/report-coal.aspx.

2

---