# Europeiska unionens C 324/1 ok

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 324 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången1 oktober 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 324

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången1 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Den reviderade fleråriga budgetramen och investeringsplanen för ett hållbart Europa | 1 |
| 2020/C 324/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 – EU närmare medborgarna genom sina byar, städer och regioner | 8 |
| 2020/C 324/03 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021 | 16 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av frihandelsavtalen: det regionala och lokala perspektivet | 21 |
| 2020/C 324/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kontroll av ändamålsenligheten i vattenramdirektivet, grundvattendirektivet, direktivet om miljökvalitetsnormer och översvämningsdirektivet | 28 |
| 2020/C 324/06 | Förberedande yttrande från Europeiska regionkommittén – Framtiden för EU:s politik för ren luft inom ramen för nollutsläppsvisionen | 35 |
| 2020/C 324/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en färdplan för ren vätgas – de lokala och regionala myndigheternas bidrag till ett klimatneutralt Europa | 41 |
| 2020/C 324/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar | 48 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/01

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den reviderade fleråriga budgetramen och investeringsplanen för ett hållbart Europa

1

2020/C 324/02

Resolution från Europeiska regionkommittén – Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 – EU närmare medborgarna genom sina byar, städer och regioner

8

2020/C 324/03

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021

16

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av frihandelsavtalen: det regionala och lokala perspektivet

21

2020/C 324/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kontroll av ändamålsenligheten i vattenramdirektivet, grundvattendirektivet, direktivet om miljökvalitetsnormer och översvämningsdirektivet

28

2020/C 324/06

Förberedande yttrande från Europeiska regionkommittén – Framtiden för EU:s politik för ren luft inom ramen för nollutsläppsvisionen

35

2020/C 324/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en färdplan för ren vätgas – de lokala och regionala myndigheternas bidrag till ett klimatneutralt Europa

41

2020/C 324/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar

48

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Tjänstepaketet: en uppdaterad ståndpunkt från Europas lokala och regionala myndigheter | 53 |
| 2020/C 324/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk klimatlag: om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet | 58 |
| 2020/C 324/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för en rättvis omställning | 74 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Tjänstepaketet: en uppdaterad ståndpunkt från Europas lokala och regionala myndigheter

53

2020/C 324/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk klimatlag: om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet

58

2020/C 324/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för en rättvis omställning

74

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den reviderade fleråriga budgetramen och investeringsplanen för ett hållbart Europa

(2020/C 324/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Den reviderade fleråriga budgetramen och Europeiska unionens återhämtningsinstrument

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram på 1 100 miljarder euro och det europeiska återhämtningsinstrumentet (”Next Generation EU”) på 750 miljarder euro, som kan bana väg för en starkare och mer hållbar, sammanhållen och motståndskraftig union. Det är en första insats för att hantera covid-19-krisens omedelbara följder och ta itu med unionens långsiktiga mål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén erkänner de insatser som kommissionen gjort för att ta itu med problemen i de medlemsstater som drabbats värst av krisen och de vars regioner fortfarande släpar efter, samtidigt som man försöker skapa balans mellan behovet av bidrag och de finansiella instrumentens hävstångseffekt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK oroas dock över att det reviderade förslaget till flerårig budgetram på 1 100 miljarder euro är 34,6 miljarder euro lägre än kommissionens förslag från 2018, och ännu lägre än de ståndpunkter som ReK:s och Europaparlamentet lagt fram, vilket gör det svårare för EU att nå sina långsiktiga mål. I synnerhet här måste ReK och Europaparlamentet göras mer delaktiga på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om man ökar marginalen för EU:s budget genom att tillfälligt höja taket för egna medel med 0,6 % av EU:s BNI får unionen en budget med bättre förutsättningar att stödja unionens återhämtning och motsvara ambitionerna i unionens strategiska agenda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén noterar att kommissionen har aviserat förslag om potentiella nya egna medel som är kopplade till målen i återhämtningsplanen, men betonar att kommissionen två år efter sitt första förslag till flerårig budgetram efter 2020 ännu inte lagt fram något lagstiftningsförslag om verkliga egna medel. ReK påminner därför om sin uppmaning till kommissionen att snarast lägga fram konkreta lagstiftningsförslag i ärendet, t.ex. om plastskatten och handeln med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén påminner om att både den fleråriga budgetramen och återhämtningsplanen måste fokusera på sammanhållning som ett grundläggande värde för EU, för att ta itu med stora utmaningar såsom återhämtningen efter covid-19-krisen, den europeiska gröna given, målen för hållbar utveckling och den europeiska pelaren för sociala rättigheter såväl som att stimulera konkurrenskraft och överbrygga skillnader, samt den digitala omvandlingen för att se till att ingen människa eller plats hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK betonar att lokala och regionala myndigheter står för en tredjedel av de offentliga utgifterna och två tredjedelar av de offentliga investeringarna. De genomför 70 % av all EU-lagstiftning, 70 % av åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna och 90 % av klimatanpassningspolitiken. Ett ytterst viktigt beslut måste därför fattas om att alla lokala och regionala myndigheter måste involveras i utarbetande, samråd, genomförande och förvaltning av medlen, liksom om att det blir obligatoriskt för medlemsstaterna att låta alla lokala myndigheter få dra nytta av och använda medlen för investeringar, såsom de integrerade territoriella investeringarna. |
| --- | --- |

7.

Sammanhållning i centrum för återhämtningen

| 8. | ReK vill framhålla att covid-19-pandemin har slagit olika hårt mot EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning och mot EU:s olika regioner och att detta måste hanteras med lämpliga politiska åtgärder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK välkomnar kommissionens förslag att säkerställa sammanhållningspolitiken som en stark och långsiktig EU-politik för investering samt de extra investeringarna genom det nya initiativet ”REACT-EU” för tilläggsstöd. Vi välkomnar även den strategi som säkerställer att stödet står i proportion till krisens följder. På detta sätt är kontinuitet avgörande för lokala och regionala myndigheter när de övergår till återhämtningsfaser och ger stöd till de människor och platser som behöver det mest. Dessa förslag tillhandahåller tillsammans en direkt och effektiv respons på covid-19-pandemins sociala och ekonomiska konsekvenser. Kommittén understryker dock att flexibiliteten i detta nya program inte bör förvaltas centralt och att den bör genomföras enligt principen om delad förvaltning, med respekt för de lokala och regionala myndigheternas befogenheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén efterlyser ytterligare klarhet vad gäller samspelet mellan olika nya mekanismer såsom React EU, Fonden för en rättvis omställning och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att undvika att medlemsstaterna skapar ytterligare komplexitet och inför tyngre nationella restriktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Den föreslagna förlängningen av de nuvarande operativa programmen kommer att möjliggöra ett snabbt genomförande av avgörande investeringar. ReK efterlyser ett snabbt godkännande av de förslag som syftar till att öka flexibiliteten och bredda stödområdena, bland annat hälso- och sjukvårdstjänster, turism, jordbruks-, utbildnings- och kultursektorn och små och medelstora företag. Detta skulle underlätta för städer och regioner att investera där pengarna behövs som mest i enlighet med sammanhållningspolitikens principer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén oroas över att vissa förstärkningar är av tillfällig art, i synnerhet vad gäller sammanhållningspolitik och landsbygdsutveckling, och därmed inte motsvarar de långsiktiga utvecklingsbehoven och de första nedskärningar som kommissionen gjort i förslagen från 2018. Därför välkomnas kommissionens förslag att se över de nationella anslagen till sammanhållningspolitiken 2024 för att eventuellt kunna lägga till ytterligare 10 miljarder euro till de sammanhållningspolitiska anslagen utan att någon medlemsstat förlorar delar av sina anslag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK beklagar att kommissionen inte dragit tillbaka sitt beslut om att separera Ejflu från förordningen om gemensamma bestämmelser, som riskerar att hämma den (mycket välbehövliga) integrerade utvecklingen av stad och landsbygd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén beklagar att de finansiella medlen är inriktade på åtgärder på medlemsstatsnivå i stället för på lokal och regional nivå, medan många av befogenheterna i fråga om hälso- och sjukvård, sociala åtgärder och resiliens finns på lokal och/eller regional nivå, och understryker därför behovet av att respektera principerna för partnerskap, decentralisering och flernivåstyre. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK påminner om betydelsen av europeiskt territoriellt samarbete för att hjälpa människor, samhällen och företag att samarbeta över gränserna, komma till rätta med de skadliga effekterna av krisen och påskynda den ekonomiska återhämtningen. Samarbete kommer att krävas för återhämtningen, och i detta avseende kommer det nya instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar att bli avgörande för att stödja utvecklingen av europeiska industriella och innovativa värdekedjor, i linje med strategierna för smart specialisering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK välkomnar det faktum att en korrekt territoriell konsekvensbedömning av de asymmetriska följderna på regional nivå utfördes i det medföljande arbetsdokumentet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vi välkomnar att den starka kopplingen till EU:s strategiska politiska mål (den gröna given, digitalisering) bibehålls, och att kommissionen för fram dem som verktyg för Europas återhämtning. Kommittén beklagar dock att den europeiska pelaren för sociala rättigheter inte tillhör kärnan i EU:s återhämtningsstrategi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén anser att det är viktigt att återhämtningen, i linje med en stark sammanhållningspolitik, sker i enlighet med principerna om aktiv subsidiaritet. |
| --- | --- |

18.

Återhämtningsplanen och den europeiska planeringsterminen

| 19. | ReK välkomnar kommissionens ambitiösa förslag om faciliteten för återhämtning och resiliens, som skulle möjliggöra storskaligt finansiellt stöd för nödvändiga investeringar och reformer, och påminner om att de lokala och regionala myndigheterna står för mer än hälften av de offentliga investeringarna och därför måste kunna ta emot tillräckligt stöd från detta initiativ. Kommittén påpekar i detta sammanhang att det, om faciliteten för återhämtning och resiliens genomförs genom nationella program, finns risk för att informationen om vad EU gör för att hjälpa sina medborgare blir bristfällig och otillräcklig. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att återhämtningsplanerna är samstämmiga, och att överlappande investeringar, onödig byråkrati och administrativa bördor undviks så att planerna blir effektiva och uppnår det gemensamma målet att lösa den klimatmässiga, ekonomiska och sociala krisen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK betonar att den starka kopplingen mellan faciliteten för återhämtning och resiliens och den europeiska planeringsterminen gör att det blir ännu mer brådskande att genomföra en genomgripande reform av den europeiska planeringsterminen, liksom av EU:s ekonomiska styrning, så att det blir en insynsvänlig, inkluderande och demokratisk process. Om den europeiska planeringsterminen inte reformeras finns det risk för att faciliteten för återhämtning och resiliens leder till mer centralisering, en uppifrån och ned-strategi för återhämtningsplanerna och en återgång till en politik där ingen hänsyn tas till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan och inom medlemsstaterna och som utgör hinder för de offentliga investeringar som behövs här och nu för EU:s hållbara återhämtning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Den europeiska planeringsterminen bör därför integrera principerna om partnerskap, flernivåstyrning och en territoriell dimension om den ska bli en legitim och effektiv genomförandemekanism. Därför är det viktigare än någonsin att genomföra ReK:s förslag om en uppförandekod för lokala och regionala myndigheters medverkan i planeringsterminen på nationell nivå och för Europeiska regionkommitténs medverkan på europeisk nivå. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén stöder kommissionens ambition att stärka EU:s återhämtning samt dess motståndskraft och strategiska oberoende genom att uppgradera InvestEU och skapa en facilitet för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK välkomnar förslaget om ett nytt instrument för solvensstöd som kommer att få fart på EU:s ekonomi genom att gynna privata investeringar och förbereda företag från hela ekonomin för en koldioxidneutral och digitalt fungerande framtid. Det kommer att behöva införas snarast, och riktlinjer som tydligt anpassas enligt EU:s prioriteringar skulle vara välkomna för att uppnå målet att bistå i övrigt livskraftiga företag för att de ska överleva den nuvarande krisen. Kommittén betonar att detta stöd måste beviljas i enlighet med tydliga kriterier som beaktar inte bara de specifika konsekvenserna för sektorn och regionen, utan även det offentliga finansiella stöd som annars erhållits. |
| --- | --- |

24.

En mer motståndskraftig och grön union

| 25. | ReK välkomnar den betydande ökningen av anslaget i Fonden för en rättvis omställning till regioner som står inför stora utmaningar i energiomställningen, som innebär att det totala beloppet för fonden uppgår till 40 miljarder euro. Kommittén anser dock att hänsyn bör tas till regioner som har föregripit införandet av ändamålsenlig reglering för klimatskydd och investerat väldigt tidigt och generöst i förnybar energi, och i teknik för förnybar energi, och som kommer att fortsätta att göra det. Kommittén vill rikta uppmärksamhet mot de regioner som är beroende av fossila bränslen och som har isolerade energisystem, som är fallet till exempel på öar och i de yttersta randområdena. Kommittén uttrycker dock djup oro över att de finansiella medel som behövs för att minska koldioxidutsläppen i EU går långt utöver dem som kommissionen föreslagit. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén välkomnar det fristående programmet EU för hälsa som omfattar 7,7 miljarder euro i tilläggsmedel, vilket innebär att det totala beloppet på 9,4 miljarder euro som en del av den tredje pelaren i återhämtningsplanen för Europa ligger i linje med de politiska krav som ReK nyligen framfört. Instrumentet måste förbli ett konstant åtagande för hälsa i EU:s budget och inte bara ett tillfälligt instrument i den fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK efterlyser en ytterligare förstärkning av de regionala och lokala aspekterna i hälsorelaterade åtgärder, särskilt i gränsöverskridande hälso- och sjukvård och hälso- och sjukvård i de yttersta randområdena, och noterar att medlemsstaterna och kommissionen, på grund av att hälso- och sjukvårdssystemen i vissa fall är decentraliserade, behöver involvera regionala myndigheter mer i akuta hälsoinsatser och följa deras råd om fördelning av medel. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén välkomnar förstärkningen på 2 miljarder euro av rescEU för att utveckla en permanent kapacitet att hantera alla typer av kriser, i synnerhet genom att inrätta infrastruktur för nödinsatser, transportkapacitet och räddningsstyrkor. ReK insisterar på att ett tillfälligt instrument inte kommer att vara tillräckligt och att det krävs ett långsiktigt åtagande tillsammans med en förstärkt budget. Kommittén välkomnar kommissionens åtagande, i en anda av beredskap, att dra lärdomar av den nuvarande pandemin och förstärka bland annat, men inte enbart, programmen rescEU och Horisont Europa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén instämmer i behovet av att vidareutveckla EU:s insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer och stöder kommissionens förslag att stärka krisverktygen, såsom Europeiska unionens solidaritetsfond och reserven för solidaritet och katastrofbistånd, och att göra dem mer flexibla. ReK betonar dock att man i de föreslagna verktygen och åtgärderna också behöver ta hänsyn till behov och villkor på lokal och regional nivå, i synnerhet i särskilt utsatta områden såsom de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén påminner om landsbygdsområdenas mervärde för EU:s framgång och i synnerhet i hanteringen av extrema situationer. Regioner och lokala myndigheter utvecklar innovativa lösningar och tillgodoser grundläggande europeiska behov när det gäller livsmedelssäkerhet, även för resten av den europeiska befolkningen. Den nuvarande nödsituationen kräver ändringar av det sociala, ekonomiska och territoriella paradigmet för att överbrygga klyftan och bättre knyta samman och främja samarbetet mellan stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén beklagar kommissionens förslag att minska Ejflu-budgeten i jämförelse med föregående programperiod, vilket strider mot EU:s mål om territoriell sammanhållning. ReK välkomnar det extra stöd på 15 miljarder euro som planeras för utveckling av landsbygden, men understryker dock att denna lilla ökning inte kompenserar för den budgetnedskärning på 28 % som kommissionen föreslog för Ejflu 2018. Kommittén beklagar även att kommissionen i sitt reviderade förslag till flerårig budgetram minskat medlen för den gemensamma jordbrukspolitiken med 9 % jämfört med den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén anser att budgeten för Posei, ett program för unionens yttersta randområden med särskilda åtgärder på jordbruksområdet, bör förstärkas och att kommissionens förslag om nedskärningar för perioden 2021–2027 bör dras tillbaka. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén betonar att medlen för den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling måste återspegla behoven och ambitionen i strategin från jord till bord och strategin för biologisk mångfald som nyligen offentliggjorts, och stödja jordbrukare och landsbygdsområden i genomförandet av de strukturella förändringar som behövs för en övergång till mer hållbara livsmedelssystem. Strategin för biologisk mångfald behöver dock konkreta verktyg och robust finansiering och bör utvecklas tillsammans med regioner och städer som också måste genomföra den. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK motsätter sig starkt de lösningar som kommissionen föreslagit, som ytterligare försämrar läget i förhållande till den nuvarande situationen för lokala och regionala myndigheter när det gäller fristen för utnyttjandet av de årliga anslagen från EU:s program samt nivån på förfinansieringen och särskilt samfinansieringen av projekt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK välkomnar ökningen med 10,5 miljarder euro i instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) jämfört med det senaste förslaget till flerårig budgetram, som innebär att instrumentet uppgår till 86 miljarder euro, av vilka 1 miljard euro redan kommer att tillgängliggöras under 2020. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén stödjer avsikten att stimulera tillväxten efter pandemin genom att investera i kritisk transportinfrastruktur och gränsöverskridande förbindelser för att främja den gröna omställningen i riktning mot en utsläppsfri rörlighet, särskilt genom att bygga en miljon laddningsstationer för elfordon. ReK konstaterar att tillgången till rena bränslen är viktig för den territoriella och sociala sammanhållningen, och att den minskade efterfrågan på landsbygden och i öregioner bör kompenseras genom ett särskilt system som liknar programmet WiFi4EU i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén beklagar att den allmänna grunden för det nya programmet för rättigheter och värden, som är att finansiera insatser för att skydda EU:s grundläggande rättigheter och värden och uppmuntra till aktivt EU-medborgarskap, inte utökats för att möta de enorma utmaningarna i detta avseende i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK påminner om att den gröna given utformades som en omställningsstrategi för att skydda miljön, och därmed även vår försörjning, och betonar att förnybar energi, ren teknik, den cirkulära ekonomin och den digitala omvandlingen är ett utmärkt ekonomiskt och industriellt tillfälle att åstadkomma tillväxt och arbetstillfällen och skapa en ny välfärdsmodell. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén stöder fullt ut genomförandet av den gröna given och utvecklingen av klimatpakten genom samordnade och övergripande åtgärder och initiativ som säkerställer vederbörlig hänsyn till flernivåstyrning och den territoriella mångfalden och principen att ingen person eller region får lämnas på efterkälken. Regioner och städer har goda förutsättningar att påskynda processen genom en rad aktiviteter, inbegripet offentlig upphandling, renovering av byggnader, ren transport, bättre avfallshantering, digital uppgradering och omställning till hållbar turism. |
| --- | --- |

39.

| 40. | I detta sammanhang efterlyser ReK ytterligare instrument som ger de lokala och regionala myndigheterna direkt tillgång till EU-medel för deras hållbara åtgärder inom ramen för den nya fleråriga budgetramen, till exempel den befintliga European City Facility inom ramen för programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK efterlyser en mer flexibel användning av de nya resurserna i den nya fleråriga budgetramen för att bedöma och anpassa de verkliga kostnaderna i samband med omställningen till en hållbar utveckling och en grön återhämtning, och uppmuntrar till samarbetsinriktade offentlig-privata innovationsinitiativ som drivs av städer och regioner. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén anser att EU-medel alltid bör kontrolleras med avseende på klimatpåverkan och hållbarhet. Subventioner, stöd och finansieringsprogram som direkt eller indirekt skadar miljön bör ses över med avseende på deras förenlighet med klimat- och hållbarhetsmålen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén är bekymrad över investeringsgapet när det gäller den gröna omställningen, som nyligen uppskattades till 470 miljarder euro per år, och understryker att en detaljerad plan om hur denna massiva brist ska finansieras behövs snarast. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi välkomnar den föreslagna ”renoveringsvågen” och efterlyser adekvat finansiering och att hela värdekedjan involveras för att driva på återhämtningen. Med tanke på de extrema skillnaderna mellan territorierna bör städerna och regionerna ges självständighet när det gäller att planera, i synnerhet i planernas genomförandefas, och även få direkt åtkomst till de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Utbildning och kunskapsutbyte bör också bli en del av det europeiska ramverket för att främja de synergier som ska utnyttjas och öka effektiviteten i användningen av fonderna. |
| --- | --- |

44.

En framtidsorienterad union

| 45. | ReK välkomnar förstärkningen av Horisont Europa med 7,8 miljarder euro, programmet för ett digitalt Europa med 1,5 miljarder euro och FSE – Transport med 1,5 miljarder euro. De extra forskningsmedlen, i synnerhet inom hälsa, grön ekonomi och Europeiska innovationsrådet, har en tydlig lokal inverkan. Kommittén betonar i detta sammanhang att många regionala myndigheter har ansvar för universitet och forskningsinstitut och därmed indirekt kan dra nytta av dessa program. Det är nödvändigt med en konkurrensutsatt tilldelning av forskningsmedlen för att Europa ska kunna klara sig i den globala konkurrensen om forskning och innovation och stärka sina forskningskonsortier. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén oroas dock av de fortsatta nedskärningarna av energidelen och den digitala delen av FSE. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommissionens förslag till Europeiska socialfonden+ med syfte att förstärka stödet till åtgärder för att stävja ungdomsarbetslöshet och barnfattigdom välkomnas, liksom det extra fokus som lagts på att stödja arbetskraften i den gröna och digitala omvandlingen och dubblera den Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vi välkomnar kommissionens förslag om att, åtminstone i liten utsträckning, stärka investeringarna i ungdomar och i de kulturella och kreativa näringarna genom att tillföra 3,4 miljarder euro till Erasmusprogrammet och 150 miljoner euro till programmet Kreativa Europa, men är bekymrade över att dessa ökningar fortfarande inte motsvarar kommissionens förslag från maj 2018 och vidhåller vår uppmaning om att tredubbla antalet deltagare i Erasmusprogrammet (1) och om att 2 miljarder euro bör tillföras till programmet Kreativa Europa (2). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén välkomnar den särskilda uppmärksamhet som ägnas kultur, kulturarvet och de audiovisuella och kreativa sektorerna, som vid sidan av turismen har drabbats hårt av krisen, och stöder det faktum att de skulle kunna dra nytta av initiativet React-EU. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén efterlyser en lämplig ram inom EU:s ekonomiska återhämtningsplan på kort, medellång och lång sikt för de regioner som kännetecknas av låg ekonomisk diversifiering och som är specialiserade inom de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisens effekter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK understryker vikten av att utbildningspolitiken i Europeiska unionen ses över, liksom behovet av att modernisera handlingsplanen för digital utbildning, som behövs efter covid-19-perioden, så att man på detta sätt hjälper regioner och mindre utvecklade regioner att förbereda och rusta sig för digital utbildning, vilket skulle vara ett stöd till de områden som påverkas av den digitala klyftan i detta avseende. |
| --- | --- |

51.

Investeringsplanen för ett hållbart Europa (3)

| 52. | ReK anser att covid-19-krisen inte ska tillåtas störa EU:s ambitioner att genomföra målen för hållbar utveckling och bli klimatneutralt senast 2050, vilket endast är realistiskt om de går hand i hand med lämpliga finansiella och rättsliga ramar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén välkomnar kommissionens ambition att mobilisera 1 biljon euro för privata och offentliga hållbara investeringar under det kommande decenniet, men är bekymrad över att a) detta endast skulle utgöra en relativt liten del av de totala investeringar som behövs, som kommissionen själv uppskattar till 260 miljarder euro per år fram till 2030; b) denna uppskattning begränsas till klimat- och energirelaterade investeringar, och att det alltså skulle krävas ännu större belopp för att uppnå bredare hållbarhetsmål inklusive investeringar i socialt kapital och humankapital; c) den övergripande finansieringen på 1 biljon euro i hög grad inte är beroende av ”extra” nya medel eller initiativ utan snarare av pågående eller redan planerad EU-politik och instrument. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK beklagar att den övergripande finansieringen för planen verkar vara överskattad, medan planen själv verkar underfinansierad och begränsad i sin omfattning så att de viktigaste socio-ekonomiska aspekterna försummas. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén påpekar att de lokala och regionala myndigheterna är viktiga aktörer för att tillhandahålla de investeringar som krävs för omställningen till hållbarhet, från energi till transporter eller bostäder. Därför anser ReK att planens mål inte kan uppnås utan effektivt deltagande av lokala och regionala myndigheter och beklagar att detta faktum inte verkar erkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK anser att investeringar i omställningen till en hållbar ekonomisk modell kräver ett finansiellt och finanspolitiskt system som uppmuntrar investerare att göra hållbara investeringar. Kommittén välkomnar i detta avseende kommissionens fortsatta arbete med hållbar finansiering, men påminner om behovet av att snabbt utvidga regelverket till att även omfatta social hållbarhet (4). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén är övertygad om att beskattning, med hjälp av rätt prissignaler, kan leda till hållbara beteenden hos producenter, användare och konsumenter, och uppmanar därför rådet att snabbt anta den föreslagna lagstiftningen om mervärdesskatt så att medlemsstaterna kan använda mervärdesskattesatserna på ett mer målinriktat sätt för att återspegla ökade miljöambitioner. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK manar till försiktighet avseende kommissionens planer att introducera ny lagstiftning om grön offentlig upphandling, även om det kan vara ett användbart verktyg i detta avseende. Många offentliga myndigheter arbetar fortfarande med anpassningen till det nuvarande regelverket efter reformen 2014, så ytterligare lagstiftningskrav bör hållas enkla men ändamålsenliga (5). Kommittén välkomnar kommissionens fingervisning om att de framtida reviderade riktlinjerna för statligt stöd kommer att möjliggöra ytterligare flexibilitet för offentliga myndigheter när det gäller att uppmuntra och åtfölja omställningen till en hållbar ekonomisk modell. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén är övertygad om att man i EU:s finanspolitiska regler, med tanke på de lärdomar som kunnat dras av det tillfälliga upphävandet av dem till följd av covid-19-krisen, bättre bör integrera EU:s långsiktiga hållbarhetsmål. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK betonar behovet av riktade insatser för att förmedla den fleråriga budgetramens nya möjligheter på ett lättillgängligt sätt till medborgarna samt till EU:s en miljon lokala och regionala folkvalda politiker i en gemensam insats från alla EU-institutioner. |
| --- | --- |

60.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska regionkommittén om Eramusprogrammet för utbildning, ungdom och idrott (EUT C 168, 16.5.2019, s. 49).

1

(2)  Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – Kreativa Europa och En ny europeisk agenda för kultur (EUT C 168, 16.5.2019, s. 37).

2

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Investeringsplanen för ett hållbart Europa – Investeringsplanen inom den gröna given (COM(2020) 21 final).

3

(4)  Yttrande från Europeiska regionkommittén om Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (EUT C 86, 7.3.2019, s. 24).

4

(5)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om genomförande av offentlig upphandling (EUT C 39, 5.2.2020, s. 43).

5

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/8

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 – EU närmare medborgarna genom sina byar, städer och regioner

(2020/C 324/02)

Europeiska regionkommittén (ReK) är en politisk församling som är förankrad i EU-fördragen och som tillhandahåller institutionell representation för alla territoriella områden, regioner, städer och kommuner.

Ett EU som tar hänsyn till lokala och regionala behov och intressen ökar den demokratiska legitimiteten, förbättrar egenansvaret och ger bättre mervärde, för både EU:s politiska åtgärder och deras effektivitet på fältet, och gynnar således medborgarna. I detta syfte samarbetar Europeiska regionkommittén nära med Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska unionens råd samt i medlemsstaterna på de olika styresnivåerna. Det nuvarande läget i EU kräver att detta samarbete fortlöpande stärks och att regionernas, städernas och kommunernas synpunkter allt mer beaktas i utvecklingen av EU:s politik och lagstiftning.

Från kris till återhämtning: i riktning mot ett motståndskraftigt, hållbart och sammanhållet EU

De senaste åren har EU stått inför exempellösa utmaningar: en allvarlig finansiell kris och djupa ekonomiska recessioner, sociala och territoriella utmaningar, den gröna omställningen och den digitala omvandlingen, instabilitet i grannskapet och i det globala systemet samt migration. Covid-19-pandemin innebär att EU:s solidaritet åter sätts på prov och att blickarna riktas mot vår förmåga att hantera nödsituationer som utsätter våra hälso- och sjukvårdstjänster och våra sociala och offentliga tjänster för stora påfrestningar. Den senaste krisen har inte bara visat på behovet av att anta samordnade åtgärder, med stöd av en betydligt starkare EU-budget, utan också behovet av att ytterligare stödja Europas en miljon lokala och regionala myndigheter som arbetar i främsta ledet med att skydda medborgarna och de lokala ekonomierna och ta itu med nödsituationer (1).

EU måste bli mer socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftigt i alla sina regioner och städer.
  Med stöd av ordentligt finansierade europeiska investeringar måste unionen se till att dess politik och program tillgodoser lokalsamhällenas behov. Städer och regioner är den europeiska ekonomins motor. De lokala och regionala myndigheternas roll är väsentlig för att formulera och genomföra EU:s politik, och det är därför som EU måste involvera städerna och regionerna bättre och starkare i det europeiska beslutsfattandet genom en praktisk och välorganiserad process för flernivåstyre. Europa måste snabbt öka digitaliserings- och innovationsförmågan i samarbete med medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna i hela EU. En snabbare och rättvisare återhämtning kräver större solidaritet, ansvarstagande och partnerskap på europeisk nivå, som drivs av EU:s åtagande att skapa en grön, hållbar och territoriellt balanserad tillväxt som stöder alla regioner och städer.

Europeiska regionkommittén (ReK) kommer därför att fokusera på följande prioriteringar och nyckelåtgärder under sin nuvarande femåriga mandatperiod (2020–2025):

Föra EU närmare medborgarna: att stärka demokratin i EU och samarbeta om vår unions framtid

ReK:s uppgift är att föra Europa närmare medborgarna och stärka den europeiska demokratin på alla nivåer, för att mer effektivt tillgodose människors behov och återvinna deras förtroende för Europeiska unionen och dess institutioner. ReK kommer att arbeta för att se till att alla regioner, städer och byar får stöd från EU för att hantera de kortsiktiga och långsiktiga konsekvenserna av covid-19-pandemin. ReK kommer att fortsätta att förbättra EU-lagstiftningens kvalitet och bättre förutse dess territoriella konsekvenser och främja principen om aktiv subsidiaritet. För att utföra detta uppdrag kommer ReK att utnyttja sina ledamöters och berörda parters lagstiftningsmässiga, policyinriktade och politiska arbete. Dessutom kommer ReK att utarbeta en kommunikationskampanj inriktad på de lokala och regionala myndigheternas grundläggande roll i den europeiska demokratin, som kommer att omfatta förberedelser för och bidrag till konferensen om Europas framtid. En årlig lokal och regional barometer, som kommer att bygga på pålitliga statistiska uppgifter och på en inkluderande strategi som inbegriper ReK:s ledamöter och berörda parter, och som kommer att omfatta en politisk plenardebatt på hög nivå, kommer att utgöra en årlig referenspunkt och därmed bidra till detta mål.

Under denna rubrik kommer ReK att prioritera följande nyckelåtgärder:

| 1. | Främja medvetenhet och åtgärder på lokal och regional nivå om grundläggande EU-värden om respekt för människors värde, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten samt för de mänskliga rättigheterna, som måste skyddas och respekteras även i nödsituationer. Kommittén är fast besluten att kartlägga lämpliga lokala och regionala insatser som svar på hur EU fungerar och att föra en dialog med medborgarna genom sina ledamöter i syfte att överbrygga klyftan mellan EU:s institutioner och lokalsamhällena. |
| --- | --- |

1.

Främja medvetenhet och åtgärder på lokal och regional nivå om grundläggande EU-värden om respekt för människors värde, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten samt för de mänskliga rättigheterna, som måste skyddas och respekteras även i nödsituationer. Kommittén är fast besluten att kartlägga lämpliga lokala och regionala insatser som svar på hur EU fungerar och att föra en dialog med medborgarna genom sina ledamöter i syfte att överbrygga klyftan mellan EU:s institutioner och lokalsamhällena.

| 2. | Upprepa sin begäran om att kommittén till fullo ska få delta och vara rättvist företrädd i alla organ inom ramen för konferensen om Europas framtid. Liksom när det gäller den ekonomiska krisen och klimatkrisen har pandemin visat att det är mer nödvändigt än någonsin med en djupgående reflektion om den europeiska demokratin och politiken, och konferensen om Europas framtid kommer att utgöra ett mycket viktigt tillfälle att diskutera EU som projekt tillsammans med medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna, samt att före nästa val till Europaparlamentet föreslå ett nytt sätt att arbeta för EU, inbegripet en översyn av fördragen med sikte på att fullt ut involvera städer och regioner i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

2.

Upprepa sin begäran om att kommittén till fullo ska få delta och vara rättvist företrädd i alla organ inom ramen för konferensen om Europas framtid. Liksom när det gäller den ekonomiska krisen och klimatkrisen har pandemin visat att det är mer nödvändigt än någonsin med en djupgående reflektion om den europeiska demokratin och politiken, och konferensen om Europas framtid kommer att utgöra ett mycket viktigt tillfälle att diskutera EU som projekt tillsammans med medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna, samt att före nästa val till Europaparlamentet föreslå ett nytt sätt att arbeta för EU, inbegripet en översyn av fördragen med sikte på att fullt ut involvera städer och regioner i det politiska beslutsfattandet.

| 3. | Uppmana EU:s medlemsstater och institutioner att upprätthålla, bygga upp och stärka de åtaganden som man enades om i Berlinförklaringen från 2007 och Romförklaringen från 2017, nämligen att erkänna att uppgifter och samarbete bör delas mellan alla förvaltningsnivåer, inbegripet lokala och regionala myndigheter, för att göra Europeiska unionen mer effektiv, enad, demokratisk och motståndskraftig. Den slutliga texten till den gemensamma ståndpunkten om konferensen om Europas framtid bör antas i en anda av institutionellt samarbete. |
| --- | --- |

3.

Uppmana EU:s medlemsstater och institutioner att upprätthålla, bygga upp och stärka de åtaganden som man enades om i Berlinförklaringen från 2007 och Romförklaringen från 2017, nämligen att erkänna att uppgifter och samarbete bör delas mellan alla förvaltningsnivåer, inbegripet lokala och regionala myndigheter, för att göra Europeiska unionen mer effektiv, enad, demokratisk och motståndskraftig. Den slutliga texten till den gemensamma ståndpunkten om konferensen om Europas framtid bör antas i en anda av institutionellt samarbete.

| 4. | Utarbeta en modell för en permanent och strukturerad dialog med medborgarna genom lokala och regionala myndigheter inom ramen för konferensen om Europas framtid och utanför denna, som möjliggör en tvåvägsprocess för kommunikation mellan medborgarna och EU:s institutioner. I detta avseende är den stora mängden erfarenheter och befintlig bästa praxis när det gäller samtalsdemokrati på lokal och regional nivå och de många nätverken av folkvalda lokala och regionala företrädare mycket viktiga tillgångar, som ReK kommer att bidra med till debatten om Europas framtid. |
| --- | --- |

4.

Utarbeta en modell för en permanent och strukturerad dialog med medborgarna genom lokala och regionala myndigheter inom ramen för konferensen om Europas framtid och utanför denna, som möjliggör en tvåvägsprocess för kommunikation mellan medborgarna och EU:s institutioner. I detta avseende är den stora mängden erfarenheter och befintlig bästa praxis när det gäller samtalsdemokrati på lokal och regional nivå och de många nätverken av folkvalda lokala och regionala företrädare mycket viktiga tillgångar, som ReK kommer att bidra med till debatten om Europas framtid.

| 5. | Stödja de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att göra det mesta av nya verktyg för digital teknik och IKT-verktyg. Den digitala tekniken har en betydande potential för innovativa lösningar på vår tids ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar. Den kan således förbättra tillhandahållandet av offentliga tjänster, underlätta kommunikationen mellan människor, öka medborgarnas deltagande på nya och annorlunda sätt, öka insynen, delaktigheten, ansvarsskyldigheten och lyhördheten i beslutsprocessen, förbättra det lokala styret samt komplettera och stärka demokratin. Därför måste de digitala systemens och deras leverantörers motståndskraft och oberoende förbättras avsevärt. |
| --- | --- |

5.

Stödja de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att göra det mesta av nya verktyg för digital teknik och IKT-verktyg. Den digitala tekniken har en betydande potential för innovativa lösningar på vår tids ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar. Den kan således förbättra tillhandahållandet av offentliga tjänster, underlätta kommunikationen mellan människor, öka medborgarnas deltagande på nya och annorlunda sätt, öka insynen, delaktigheten, ansvarsskyldigheten och lyhördheten i beslutsprocessen, förbättra det lokala styret samt komplettera och stärka demokratin. Därför måste de digitala systemens och deras leverantörers motståndskraft och oberoende förbättras avsevärt.

| 6. | Främja mångfald, genom att förorda åtgärder för inkludering och jämlikhet och genom att förebygga och bekämpa diskriminering på grundval av kön (2), ras eller etniskt ursprung (3), religion, funktionsnedsättning, ålder (4) eller någon annan grund i beslutsfattandet på europeisk, nationell, lokal och regional nivå, både inom och utanför ReK. |
| --- | --- |

6.

Främja mångfald, genom att förorda åtgärder för inkludering och jämlikhet och genom att förebygga och bekämpa diskriminering på grundval av kön (2), ras eller etniskt ursprung (3), religion, funktionsnedsättning, ålder (4) eller någon annan grund i beslutsfattandet på europeisk, nationell, lokal och regional nivå, både inom och utanför ReK.

| 7. | Aktivt delta i den medvetenhets- och kommunikationskampanj för att bekämpa könsstereotyper som Europeiska kommissionen kommer att lansera och tjäna som en plattform där lokala och regionala organ kan utbyta bästa praxis om detta ämne. |
| --- | --- |

7.

Aktivt delta i den medvetenhets- och kommunikationskampanj för att bekämpa könsstereotyper som Europeiska kommissionen kommer att lansera och tjäna som en plattform där lokala och regionala organ kan utbyta bästa praxis om detta ämne.

| 8. | Stödja och stärka minoriteter i Europa, särskilt genom initiativet ”Minority SafePack”. |
| --- | --- |

8.

Stödja och stärka minoriteter i Europa, särskilt genom initiativet ”Minority SafePack”.

| 9. | Bli referenspunkten för alla regionala och lokala myndigheter i Europa, även utanför gruppen av ReK-ledamöter, genom att stärka ReK:s politiska identitet och förbindelser samt förstärka samarbetet med de huvudsakliga politiska familjerna, nationella regeringar, folkvalda företrädare på lokal och regional nivå, europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter, samt regionala kontor i Bryssel. |
| --- | --- |

9.

Bli referenspunkten för alla regionala och lokala myndigheter i Europa, även utanför gruppen av ReK-ledamöter, genom att stärka ReK:s politiska identitet och förbindelser samt förstärka samarbetet med de huvudsakliga politiska familjerna, nationella regeringar, folkvalda företrädare på lokal och regional nivå, europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter, samt regionala kontor i Bryssel.

| 10. | Stödja representativ demokrati genom ökad interaktion med parlament på europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt genom utbyte av bästa praxis när det gäller verktyg för att stärka den representativa demokratin och deltagandedemokratin, däribland deltagandebaserade budgetar. Rättsstatsprincipen, demokrati och god förvaltning måste vara förutsättningar för EU-finansiering. |
| --- | --- |

10.

Stödja representativ demokrati genom ökad interaktion med parlament på europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt genom utbyte av bästa praxis när det gäller verktyg för att stärka den representativa demokratin och deltagandedemokratin, däribland deltagandebaserade budgetar. Rättsstatsprincipen, demokrati och god förvaltning måste vara förutsättningar för EU-finansiering.

| 11. | Använda evidensbaserade analyser för att övervaka och främja decentralisering av lokala och regionala befogenheter och av lokala och regionala finanser, samt den lokala demokratins funktion i EU. |
| --- | --- |

11.

Använda evidensbaserade analyser för att övervaka och främja decentralisering av lokala och regionala befogenheter och av lokala och regionala finanser, samt den lokala demokratins funktion i EU.

| 12. | Skapa digitala verktyg för att kartlägga politiska och finansiella befogenheter genom att utnyttja synergier med EU:s och nationella och internationella organisationers befintliga verktyg. |
| --- | --- |

12.

Skapa digitala verktyg för att kartlägga politiska och finansiella befogenheter genom att utnyttja synergier med EU:s och nationella och internationella organisationers befintliga verktyg.

| 13. | Stödja och främja det viktiga arbete som lokala och regionala myndigheter utför i främsta linjen för att bekämpa covid-19-pandemin och den ekonomiska och sociala krisen. Pandemin visar hur viktigt det är med en korrekt tillämpning av principen om aktiv subsidiaritet, samt den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar å ena sidan och behovet av samordning och stöd på europeisk nivå å andra sidan. |
| --- | --- |

13.

Stödja och främja det viktiga arbete som lokala och regionala myndigheter utför i främsta linjen för att bekämpa covid-19-pandemin och den ekonomiska och sociala krisen. Pandemin visar hur viktigt det är med en korrekt tillämpning av principen om aktiv subsidiaritet, samt den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar å ena sidan och behovet av samordning och stöd på europeisk nivå å andra sidan.

| 14. | Granska nya politiska initiativ från EU:s sida för att säkerställa att de inbegriper en territoriell dimension och uppfyller kravet på europeiskt mervärde, i enlighet med rekommendationerna från arbetsgruppen för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare” och med ”riktlinjerna för bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

14.

Granska nya politiska initiativ från EU:s sida för att säkerställa att de inbegriper en territoriell dimension och uppfyller kravet på europeiskt mervärde, i enlighet med rekommendationerna från arbetsgruppen för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare” och med ”riktlinjerna för bättre lagstiftning”.

| 15. | Minska de administrativa bördorna och sänka genomförandekostnaderna för regioner och städer genom att insistera på att lagstiftningen förenklas och genom att varna för överreglering mer generellt. |
| --- | --- |

15.

Minska de administrativa bördorna och sänka genomförandekostnaderna för regioner och städer genom att insistera på att lagstiftningen förenklas och genom att varna för överreglering mer generellt.

| 16. | Stärka samarbetet med kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska rådet, bland annat genom nätverket av regionala nav och plattformen ”Fit for Future”, för att effektivisera EU:s politiska beslutsfattande genom evidensbaserad återkoppling från lokala och regionala aktörer. |
| --- | --- |

16.

Stärka samarbetet med kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska rådet, bland annat genom nätverket av regionala nav och plattformen ”Fit for Future”, för att effektivisera EU:s politiska beslutsfattande genom evidensbaserad återkoppling från lokala och regionala aktörer.

| 17. | Lyfta fram vikten av lokalt självstyre inom Europeiska unionen, i EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer samt i partnerländerna i våra grannskap i öster och i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

17.

Lyfta fram vikten av lokalt självstyre inom Europeiska unionen, i EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer samt i partnerländerna i våra grannskap i öster och i Medelhavsområdet.

| 18. | Stödja EU:s globala åtgärder genom att främja värden och principer såsom annat mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, hållbar utveckling och social inkludering, med nära samarbete med EU:s partnerländer i Medelhavsregionen och inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

18.

Stödja EU:s globala åtgärder genom att främja värden och principer såsom annat mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, hållbar utveckling och social inkludering, med nära samarbete med EU:s partnerländer i Medelhavsregionen och inom det östliga partnerskapet.

| 19. | Uppmuntra regionala parlament att delta i pilotprojektet mellan ReK och CALRE för att skapa politisk debatt om centrala EU-frågor, till exempel utarbetandet av kommissionens årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

19.

Uppmuntra regionala parlament att delta i pilotprojektet mellan ReK och CALRE för att skapa politisk debatt om centrala EU-frågor, till exempel utarbetandet av kommissionens årliga arbetsprogram.

| 20. | Säkerställa att EU stöder ett verkningsfullt deltagande av och engagemang bland ungdomar, inbegripet genom strukturerat samarbete med EU:s ungdomssamordnare, och att man förstärker åtgärder såsom ungdomsgarantin för att förbättra utsikterna till högkvalitativ sysselsättning och utbildning, samt att man inrättar en europeisk barngaranti. |
| --- | --- |

20.

Säkerställa att EU stöder ett verkningsfullt deltagande av och engagemang bland ungdomar, inbegripet genom strukturerat samarbete med EU:s ungdomssamordnare, och att man förstärker åtgärder såsom ungdomsgarantin för att förbättra utsikterna till högkvalitativ sysselsättning och utbildning, samt att man inrättar en europeisk barngaranti.

| 21. | Fortsätta samarbetet med unga folkvalda politiker inom ramen för ReK:s program för unga folkvalda politiker i syfte att för kommande generationer av folkvalda lokala och regionala politiker bygga upp förbindelser med europeiska och nationella politiska beslutsprocesser. |
| --- | --- |

21.

Fortsätta samarbetet med unga folkvalda politiker inom ramen för ReK:s program för unga folkvalda politiker i syfte att för kommande generationer av folkvalda lokala och regionala politiker bygga upp förbindelser med europeiska och nationella politiska beslutsprocesser.

| 22. | Främja den kulturella mångfalden i våra lokala, regionala, nationella och europeiska identiteter och de olika språk och traditioner som utgör vårt europeiska kulturarv. Understryka att de kulturella och kreativa sektorerna, som har sin plats i den lokala ekonomin som arbetsgivare men också i samhällslivet, har drabbats hårt av pandemin och behöver stöd. Bidra till en ny europeisk agenda för kultur, bland annat genom att integrera kulturinvesteringar i EU:s olika fonder och stärka synergierna mellan kultur och andra politikområden såsom turism, regionalpolitik, utbildning, ungdomsfrågor, forskning och innovation. |
| --- | --- |

22.

Främja den kulturella mångfalden i våra lokala, regionala, nationella och europeiska identiteter och de olika språk och traditioner som utgör vårt europeiska kulturarv. Understryka att de kulturella och kreativa sektorerna, som har sin plats i den lokala ekonomin som arbetsgivare men också i samhällslivet, har drabbats hårt av pandemin och behöver stöd. Bidra till en ny europeisk agenda för kultur, bland annat genom att integrera kulturinvesteringar i EU:s olika fonder och stärka synergierna mellan kultur och andra politikområden såsom turism, regionalpolitik, utbildning, ungdomsfrågor, forskning och innovation.

Förstå och reagera på de djupgående samhällsförändringar som de digitala, miljömässiga och demografiska utmaningarna medför när det gäller att bygga upp motståndskraftiga regionala och lokala samhällen

De pågående klimatrelaterade omställningen och digitala omvandlingen, de demografiska omvandlingarna och konsekvenserna av de interna och externa migrationsströmmarna har en djupgående inverkan på alla europeiska regioner, städer och samhällen. När det gäller denna andra prioritering kommer ReK:s uppdrag att vara att analysera och hitta lösningar som gör det möjligt för regionala och lokala myndigheter att hantera dessa samhällsförändringar på de platser där människorna bor. Covid-19-pandemin kräver en diskussion om hur dessa utmaningar bör hanteras, i och med att Europa och medlemsstaterna visar hur långt de är redo att gå för att rädda liv och ekonomin. Denna kris har ökat behovet av en grundlig reflektion över Europeiska unionens politik, befogenheter och övergripande funktionssätt. ReK ser därför fram emot den viktiga debatten om all EU-politik i samband med konferensen om Europas framtid, och att mer generellt diskutera och bedöma den i enlighet med subsidiaritetsprincipen. För att utföra detta uppdrag kommer ReK att utnyttja sina ledamöters och berörda parters lagstiftningsmässiga, policyinriktade och politiska arbete, och samtidigt bidra till den europeiska gröna given och åstadkomma resultat i fråga om FN:s mål för hållbar utveckling. Detta kommer att kompletteras med en kommunikationskampanj ledd av ReK. Den årliga lokala och regionala barometern kommer också att bidra till genomförandet av denna prioritering.

ReK kommer att prioritera följande nyckelåtgärder:

| 23. | Främja en krisplan i samband med covid-19-pandemin som bygger på genomförandet av målen för hållbar utveckling på lokal och regional nivå, samt på initiativen inom den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

23.

Främja en krisplan i samband med covid-19-pandemin som bygger på genomförandet av målen för hållbar utveckling på lokal och regional nivå, samt på initiativen inom den europeiska gröna given.

| 24. | Bidra till 2030-målen för minskade koldioxidutsläpp, i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050, genom att främja ambitiösa och beslutsamma lokala och regionala åtgärder via klimatpakten och andra relevanta initiativ för hållbar utveckling på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

24.

Bidra till 2030-målen för minskade koldioxidutsläpp, i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050, genom att främja ambitiösa och beslutsamma lokala och regionala åtgärder via klimatpakten och andra relevanta initiativ för hållbar utveckling på lokal och regional nivå.

| 25. | Främja användning av strategier för smart specialisering och andra instrument för att öka de europeiska partnerskapen och det lokala offentlig-privata samarbetet för att förbättra yrkeskompetenser och möjligheter till kvalifikationer på områden och arbetsplatser och inom teknik som är nödvändiga för att skapa mer hållbarhet, mervärde och motståndskraft på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

25.

Främja användning av strategier för smart specialisering och andra instrument för att öka de europeiska partnerskapen och det lokala offentlig-privata samarbetet för att förbättra yrkeskompetenser och möjligheter till kvalifikationer på områden och arbetsplatser och inom teknik som är nödvändiga för att skapa mer hållbarhet, mervärde och motståndskraft på lokal och regional nivå.

| 26. | Bidra till en ambitiös EU-miljöpolitik och säkerställa politisk integration inom ramen för alla miljöhandlingsprogram. Se till att den lokala och regionala dimensionen beaktas på lämpligt sätt vid utarbetandet och genomförandet av de tre viktigaste miljöprioriteringarna i den europeiska gröna given: biologisk mångfald, en cirkulär ekonomi och nollutsläpp. Planera miljö- och klimatpolitik som är lämplig för det praktiska genomförandet i alla typer av samhällen. |
| --- | --- |

26.

Bidra till en ambitiös EU-miljöpolitik och säkerställa politisk integration inom ramen för alla miljöhandlingsprogram. Se till att den lokala och regionala dimensionen beaktas på lämpligt sätt vid utarbetandet och genomförandet av de tre viktigaste miljöprioriteringarna i den europeiska gröna given: biologisk mångfald, en cirkulär ekonomi och nollutsläpp. Planera miljö- och klimatpolitik som är lämplig för det praktiska genomförandet i alla typer av samhällen.

| 27. | Utforma och stödja utvecklingen av klimatpakten genom samordnade och övergripande åtgärder och initiativ, däribland genom lokalt fastställda bidrag och politiska åtaganden på region- och stadsnivå, i syfte att säkerställa att den bygger på flernivåstyre, effektiv spridning av god praxis och att ingen person eller region hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

27.

Utforma och stödja utvecklingen av klimatpakten genom samordnade och övergripande åtgärder och initiativ, däribland genom lokalt fastställda bidrag och politiska åtaganden på region- och stadsnivå, i syfte att säkerställa att den bygger på flernivåstyre, effektiv spridning av god praxis och att ingen person eller region hamnar på efterkälken.

| 28. | Förutse hur omvandlingarna i fråga om energi, rörlighet och digitalisering kommer att påverka våra samhällen. Utarbeta strategier och stödja ett snabbt genomförande av dem för att maximera deras positiva effekter och minska deras negativa lokala inverkan. |
| --- | --- |

28.

Förutse hur omvandlingarna i fråga om energi, rörlighet och digitalisering kommer att påverka våra samhällen. Utarbeta strategier och stödja ett snabbt genomförande av dem för att maximera deras positiva effekter och minska deras negativa lokala inverkan.

| 29. | Stödja den lokala motståndskraften genom klimatanpassning, och öka den lokala förmågan att reagera på de allt allvarligare extrema väderhändelser som inträffar allt oftare, särskilt genom att förse lokala och regionala myndigheter med de resurser som krävs för att hantera katastrofer genom EU:s civilskyddsmekanism, och genom att utnyttja en förstärkt EU-solidaritetsfond. |
| --- | --- |

29.

Stödja den lokala motståndskraften genom klimatanpassning, och öka den lokala förmågan att reagera på de allt allvarligare extrema väderhändelser som inträffar allt oftare, särskilt genom att förse lokala och regionala myndigheter med de resurser som krävs för att hantera katastrofer genom EU:s civilskyddsmekanism, och genom att utnyttja en förstärkt EU-solidaritetsfond.

| 30. | Bidra till utarbetandet av nollutsläppsmålet för en giftfri miljö samt förbereda regionala och lokala myndigheter inför och stödja dem vid genomförandet av EU:s ambitiösa mål för en nollutsläppsplan för vatten, luft och mark. Bidra till översynen av paketet för rörlighet i städer på grundval av de lärdomar som dragits inom ramen för planerna för hållbar rörlighet i städer, och förbereda kollektivtrafikmyndigheterna så att de kan reagera på yttre hot mot tillhandahållandet av trygga och säkra rörlighetstjänster. |
| --- | --- |

30.

Bidra till utarbetandet av nollutsläppsmålet för en giftfri miljö samt förbereda regionala och lokala myndigheter inför och stödja dem vid genomförandet av EU:s ambitiösa mål för en nollutsläppsplan för vatten, luft och mark. Bidra till översynen av paketet för rörlighet i städer på grundval av de lärdomar som dragits inom ramen för planerna för hållbar rörlighet i städer, och förbereda kollektivtrafikmyndigheterna så att de kan reagera på yttre hot mot tillhandahållandet av trygga och säkra rörlighetstjänster.

| 31. | Säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas röst och bidrag vederbörligen beaktas i flernivådialogerna om klimat och energi i medlemsstaterna vid utformningen, utvärderingen och genomförandet av de nationella energi- och klimatplanerna, de nationella långsiktiga strategierna och de nationella långsiktiga renoveringsstrategierna. |
| --- | --- |

31.

Säkerställa att de lokala och regionala myndigheternas röst och bidrag vederbörligen beaktas i flernivådialogerna om klimat och energi i medlemsstaterna vid utformningen, utvärderingen och genomförandet av de nationella energi- och klimatplanerna, de nationella långsiktiga strategierna och de nationella långsiktiga renoveringsstrategierna.

| 32. | Stödja kommissionen när det gäller att framgångsrikt utforma och genomföra renoveringsvågen och sätta den i centrum för strategin för återhämtning efter pandemin. |
| --- | --- |

32.

Stödja kommissionen när det gäller att framgångsrikt utforma och genomföra renoveringsvågen och sätta den i centrum för strategin för återhämtning efter pandemin.

| 33. | Stödja kommissionen i dess strävan att införa en avskogningsfri produktmärkning samt skydda och återställa skogar runt om i världen. |
| --- | --- |

33.

Stödja kommissionen i dess strävan att införa en avskogningsfri produktmärkning samt skydda och återställa skogar runt om i världen.

| 34. | Åtgärda den digitala klyftan samt främja ökat digitalt lärande och digitalisering av lokala och regionala offentliga tjänster, bland annat med stöd av programmet för ett digitalt Europa 2021–2027, i syfte att minska de administrativa bördorna och främja hållbar tillväxt i det lokala näringslivet och en motståndskraftig ekonomi, samt bidra till ett mer hållbart och grönare Europa. |
| --- | --- |

34.

Åtgärda den digitala klyftan samt främja ökat digitalt lärande och digitalisering av lokala och regionala offentliga tjänster, bland annat med stöd av programmet för ett digitalt Europa 2021–2027, i syfte att minska de administrativa bördorna och främja hållbar tillväxt i det lokala näringslivet och en motståndskraftig ekonomi, samt bidra till ett mer hållbart och grönare Europa.

| 35. | Stödja tillhandahållandet av digitala färdigheter och mediekompetens för alla på regional och lokal nivå, och arbeta för att inrätta en europeisk ram för människocentrerad och tillförlitlig användning av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

35.

Stödja tillhandahållandet av digitala färdigheter och mediekompetens för alla på regional och lokal nivå, och arbeta för att inrätta en europeisk ram för människocentrerad och tillförlitlig användning av artificiell intelligens.

| 36. | Efterlysa stöd från kommissionen, EU:s medlemsstater och deras regioner och städer för att påskynda moderniseringen och digitaliseringen av utbildningssystemen, inbegripet nödvändiga investeringar i utbildningsinfrastruktur, utrustning och stöd till sysselsättning i den lokala ekonomin. Bidra till insatserna för att återuppta verksamheten inom programmet Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. Det europeiska området för utbildning och den uppdaterade kompetensagendan för Europa utgör två viktiga möjligheter för handling och stöd, som ska stödjas av det framtida Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

36.

Efterlysa stöd från kommissionen, EU:s medlemsstater och deras regioner och städer för att påskynda moderniseringen och digitaliseringen av utbildningssystemen, inbegripet nödvändiga investeringar i utbildningsinfrastruktur, utrustning och stöd till sysselsättning i den lokala ekonomin. Bidra till insatserna för att återuppta verksamheten inom programmet Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. Det europeiska området för utbildning och den uppdaterade kompetensagendan för Europa utgör två viktiga möjligheter för handling och stöd, som ska stödjas av det framtida Erasmusprogrammet.

| 37. | Förbättra bredbandskonnektiviteten och 5G-utbyggnaden på lokal och regional nivå, både i städer och på landsbygden, och kartlägga framtida investeringsbehov. |
| --- | --- |

37.

Förbättra bredbandskonnektiviteten och 5G-utbyggnaden på lokal och regional nivå, både i städer och på landsbygden, och kartlägga framtida investeringsbehov.

| 38. | Säkerställa att regionala och lokala myndigheter kan bidra till och dra nytta av den kommande strategin ”från jord till bord”; ta initiativ till lokala livsmedelsråd, sammanföra lokala livsmedelsproducenter och -konsumenter, främja sunda kostvanor och öka medvetenheten om matsvinn; ta itu med jordbruksföretagens ekonomiska behov vid genomförandet av de åtgärder som krävs för klimatet, miljön och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

38.

Säkerställa att regionala och lokala myndigheter kan bidra till och dra nytta av den kommande strategin ”från jord till bord”; ta initiativ till lokala livsmedelsråd, sammanföra lokala livsmedelsproducenter och -konsumenter, främja sunda kostvanor och öka medvetenheten om matsvinn; ta itu med jordbruksföretagens ekonomiska behov vid genomförandet av de åtgärder som krävs för klimatet, miljön och den biologiska mångfalden.

| 39. | Hantera det växande problemet med kompetensflykt och stärka de regionala innovationsekosystemen genom att öka den territoriella sammanhållningen, stärka välfärdsekonomin och stimulera forskning och innovation, bland annat genom stöd från Horisont Europa, ESI-fonderna och olika nationella finansieringsinstrument. Inleda territoriella initiativ för framtidsplanering och verksamheter som syftar till att så snart som möjligt stärka regionernas och städernas sociala, ekonomiska och hälsorelaterade motståndskraft. |
| --- | --- |

39.

Hantera det växande problemet med kompetensflykt och stärka de regionala innovationsekosystemen genom att öka den territoriella sammanhållningen, stärka välfärdsekonomin och stimulera forskning och innovation, bland annat genom stöd från Horisont Europa, ESI-fonderna och olika nationella finansieringsinstrument. Inleda territoriella initiativ för framtidsplanering och verksamheter som syftar till att så snart som möjligt stärka regionernas och städernas sociala, ekonomiska och hälsorelaterade motståndskraft.

| 40. | Bidra till en övergripande europeisk strategi för demografiska förändringar som tar itu med alla demografiska utmaningar och som tar sig uttryck i ett brett, samordnat och integrerat EU-svar, eftersom detta är en övergripande fråga som påverkar all EU-politik. |
| --- | --- |

40.

Bidra till en övergripande europeisk strategi för demografiska förändringar som tar itu med alla demografiska utmaningar och som tar sig uttryck i ett brett, samordnat och integrerat EU-svar, eftersom detta är en övergripande fråga som påverkar all EU-politik.

| 41. | Se till att EU utarbetar en övergripande, humanitär och rättvis migrationspolitik och inte låter medlemsstaterna, gränsregionerna, öarna och de yttersta randområdena ensamma hantera migrationskrisen, eftersom detta både är ett nationellt och ett europeiskt problem; stödja utbytet av bästa praxis mellan regionala och lokala myndigheter om integration av migranter. |
| --- | --- |

41.

Se till att EU utarbetar en övergripande, humanitär och rättvis migrationspolitik och inte låter medlemsstaterna, gränsregionerna, öarna och de yttersta randområdena ensamma hantera migrationskrisen, eftersom detta både är ett nationellt och ett europeiskt problem; stödja utbytet av bästa praxis mellan regionala och lokala myndigheter om integration av migranter.

| 42. | Ge regionala och lokala bidrag till reformen av EU:s migrationspolitik, inbegripet integration, rättvisa återvändandeförfaranden och asylpolitik som på lämpligt sätt bör kunna hantera nuvarande och framtida migrationstendenser; ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration i samarbete med ursprungs- och transitländer för personer i behov av humanitärt skydd; skydda EU:s yttre gränser; förebygga irreguljär migration och bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

42.

Ge regionala och lokala bidrag till reformen av EU:s migrationspolitik, inbegripet integration, rättvisa återvändandeförfaranden och asylpolitik som på lämpligt sätt bör kunna hantera nuvarande och framtida migrationstendenser; ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration i samarbete med ursprungs- och transitländer för personer i behov av humanitärt skydd; skydda EU:s yttre gränser; förebygga irreguljär migration och bekämpa människohandel.

| 43. | Främja en kultur med respekt för rättsstatsprincipen på lokal och regional nivå, som en förutsättning för den europeiska integrationsprocessen och som ett grundläggande värde för EU, som fastställs i fördragen och är gemensam för medlemsstaternas konstitutionella traditioner. |
| --- | --- |

43.

Främja en kultur med respekt för rättsstatsprincipen på lokal och regional nivå, som en förutsättning för den europeiska integrationsprocessen och som ett grundläggande värde för EU, som fastställs i fördragen och är gemensam för medlemsstaternas konstitutionella traditioner.

| 44. | Uppmana EU att skydda arbetstillfällen och säkerställa en återhämtning som bygger på uppåtgående samhällsekonomisk konvergens och förbättrade sociala rättigheter och arbetsvillkor för alla med hänsyn till arbetsmarknadens parter och nationella system, inbegripet dem som arbetar i nya anställningsformer, t.ex. plattformsarbete och gigekonomin, samt arbetstagare i den traditionella ekonomin, mikroföretag och kultursektorn. Erkänna att två tredjedelar av alla arbetstillfällen genereras av små och medelstora företag, av vilka de flesta är djupt rotade i lokalsamhällena och därför är en mycket viktig del av Europas sociala struktur. ReK fortsätter att främja EER och andra EU-omfattande aktiviteter för att utveckla och öka företagandet, särskilt bland ungdomar. |
| --- | --- |

44.

Uppmana EU att skydda arbetstillfällen och säkerställa en återhämtning som bygger på uppåtgående samhällsekonomisk konvergens och förbättrade sociala rättigheter och arbetsvillkor för alla med hänsyn till arbetsmarknadens parter och nationella system, inbegripet dem som arbetar i nya anställningsformer, t.ex. plattformsarbete och gigekonomin, samt arbetstagare i den traditionella ekonomin, mikroföretag och kultursektorn. Erkänna att två tredjedelar av alla arbetstillfällen genereras av små och medelstora företag, av vilka de flesta är djupt rotade i lokalsamhällena och därför är en mycket viktig del av Europas sociala struktur. ReK fortsätter att främja EER och andra EU-omfattande aktiviteter för att utveckla och öka företagandet, särskilt bland ungdomar.

| 45. | Agera för att främja utvecklingssamarbete mellan städer och regioner och FN:s mål för hållbar utveckling i syfte att uppnå en föregångarroll när det gäller att bidra till att ta itu med globala utmaningar såsom konflikter och politisk instabilitet, ekonomisk bräcklighet, migration och klimatförändringar. |
| --- | --- |

45.

Agera för att främja utvecklingssamarbete mellan städer och regioner och FN:s mål för hållbar utveckling i syfte att uppnå en föregångarroll när det gäller att bidra till att ta itu med globala utmaningar såsom konflikter och politisk instabilitet, ekonomisk bräcklighet, migration och klimatförändringar.

| 46. | Utbyta god praxis med lokala och regionala myndigheter i anslutningsländerna och i partnerländerna i EU:s grannskap samt från den globala södern, och underlätta deras tillgång till riktat EU-stöd. |
| --- | --- |

46.

Utbyta god praxis med lokala och regionala myndigheter i anslutningsländerna och i partnerländerna i EU:s grannskap samt från den globala södern, och underlätta deras tillgång till riktat EU-stöd.

Sörja för att Europeiska unionen ständigt tjänar sina medborgare och de platser där de bor på grundval av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning som grundläggande värden

ReK:s uppdrag kommer att vara att se till att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen vidmakthålls genom den EU-politik som påverkar medborgarna och de platser där de bor (platsbaserad politik). För att utföra detta uppdrag kommer ReK att utnyttja sina ledamöters, partners och berörda parters lagstiftningsmässiga, policyinriktade och politiska arbete. Kommittén kommer att bygga vidare på mobiliseringen av ”Sammanhållningsalliansen” och visa på mervärdet av sammanhållning som en politik och ett grundläggande värde som all EU-politik baseras på. Den kommer att fokusera på regionernas och städernas roll i EU:s ekonomiska återhämtningsplan. Europeiska veckan för regioner och städer och den årliga lokala och regionala barometern kommer också att bidra till utförandet av detta uppdrag.

ReK kommer att prioritera följande nyckelåtgärder:

| 47. | Förespråka en flerårig budgetram som ett centralt verktyg för europeisk solidaritet som lever upp till EU:s ambitionsnivå när det gäller att ta itu med unionens alla prioriteringar, tillför mervärde, är mer överskådligt och begripligt för medborgarna och omfattar FN:s mål för hållbar utveckling, genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och de nya prioriteringar som fastställs i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

47.

Förespråka en flerårig budgetram som ett centralt verktyg för europeisk solidaritet som lever upp till EU:s ambitionsnivå när det gäller att ta itu med unionens alla prioriteringar, tillför mervärde, är mer överskådligt och begripligt för medborgarna och omfattar FN:s mål för hållbar utveckling, genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och de nya prioriteringar som fastställs i den europeiska gröna given.

| 48. | Bidra till stärkandet av sammanhållningspolitiken, som har varit grundläggande sedan EU:s tillkomst, genom ett smart genomförande av Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, på ett sätt som säkerställer betydande effekter i alla europeiska regioner. |
| --- | --- |

48.

Bidra till stärkandet av sammanhållningspolitiken, som har varit grundläggande sedan EU:s tillkomst, genom ett smart genomförande av Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, på ett sätt som säkerställer betydande effekter i alla europeiska regioner.

| 49. | Fortsätta att främja en stark och effektiv sammanhållningspolitik för alla EU:s regioner, vilket krävs inte bara för att bistå städer och regioner i återhämtningen efter covid-19-krisen, utan också för att ta itu med övriga stora utmaningar som har en stark territoriell dimension och en ojämn fördelning av effekterna både inom och mellan Europas olika regioner och städer, särskilt klimatförändringarna och omställningen till en koldioxidneutral ekonomi, den digitala omvandlingen, de demografiska förändringarna och migrationen. |
| --- | --- |

49.

Fortsätta att främja en stark och effektiv sammanhållningspolitik för alla EU:s regioner, vilket krävs inte bara för att bistå städer och regioner i återhämtningen efter covid-19-krisen, utan också för att ta itu med övriga stora utmaningar som har en stark territoriell dimension och en ojämn fördelning av effekterna både inom och mellan Europas olika regioner och städer, särskilt klimatförändringarna och omställningen till en koldioxidneutral ekonomi, den digitala omvandlingen, de demografiska förändringarna och migrationen.

| 50. | Framhålla behovet av en tillräcklig och stabil finansiering av EU:s sammanhållningspolitik och gemensamma jordbrukspolitik för att målen inom dessa politikområden ska nås fullt ut; stödja lokala ekonomier och lokala och regionala myndigheter när det gäller en ändamålsenlig användning av de medel som för närvarande anslås till den europeiska ekonomins återhämtning. |
| --- | --- |

50.

Framhålla behovet av en tillräcklig och stabil finansiering av EU:s sammanhållningspolitik och gemensamma jordbrukspolitik för att målen inom dessa politikområden ska nås fullt ut; stödja lokala ekonomier och lokala och regionala myndigheter när det gäller en ändamålsenlig användning av de medel som för närvarande anslås till den europeiska ekonomins återhämtning.

| 51. | Efterlysa, mot bakgrund av de förväntade asymmetriska territoriella effekterna av covid-19-krisen, att medel inom den nya återhämtningsfonden öronmärks för regionala och lokala ändamål. Säkerställa att det nya instrumentet inte inrättas på bekostnad av sammanhållningspolitikens budget och att investeringarna samordnas med EU:s finansieringsåtgärder för att maximera hävstångseffekterna och undvika fragmentering och centralisering. |
| --- | --- |

51.

Efterlysa, mot bakgrund av de förväntade asymmetriska territoriella effekterna av covid-19-krisen, att medel inom den nya återhämtningsfonden öronmärks för regionala och lokala ändamål. Säkerställa att det nya instrumentet inte inrättas på bekostnad av sammanhållningspolitikens budget och att investeringarna samordnas med EU:s finansieringsåtgärder för att maximera hävstångseffekterna och undvika fragmentering och centralisering.

| 52. | Betona att covid-19-pandemin kräver att EU höjer hälsosäkerheten, stärker sina egna hälso- och sjukvårdsresurser och ökar mängden medicinska förnödenheter, inbegripet personlig skyddsutrustning. Det handlar bl.a. om att skapa rättsliga förutsättningar för att vid behov snabbt och enkelt kunna göra inköp eller inleda tillverkning. Dessutom måste de lokala och regionala myndigheterna få stöd för att förbättra sin insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer. Eftersom de regionala och lokala myndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller att tillhandahålla offentliga hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster för medborgarna kommer ReK att förespråka samordnade insatser från EU:s sida och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för katastrofberedskap i syfte att hantera hälsorisker och krissituationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

52.

Betona att covid-19-pandemin kräver att EU höjer hälsosäkerheten, stärker sina egna hälso- och sjukvårdsresurser och ökar mängden medicinska förnödenheter, inbegripet personlig skyddsutrustning. Det handlar bl.a. om att skapa rättsliga förutsättningar för att vid behov snabbt och enkelt kunna göra inköp eller inleda tillverkning. Dessutom måste de lokala och regionala myndigheterna få stöd för att förbättra sin insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer. Eftersom de regionala och lokala myndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller att tillhandahålla offentliga hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster för medborgarna kommer ReK att förespråka samordnade insatser från EU:s sida och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för katastrofberedskap i syfte att hantera hälsorisker och krissituationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 53. | Organisera konjunkturcyklernas resiliens genom att stärka produktionskedjornas geografiska konvergens i Europa. |
| --- | --- |

53.

Organisera konjunkturcyklernas resiliens genom att stärka produktionskedjornas geografiska konvergens i Europa.

| 54. | Främja användningen av strategier för hållbar stadsutveckling för att stimulera ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, anständiga arbetsvillkor och social integration, i enlighet med målen i Leipzigstadgan och EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

54.

Främja användningen av strategier för hållbar stadsutveckling för att stimulera ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, anständiga arbetsvillkor och social integration, i enlighet med målen i Leipzigstadgan och EU-agendan för städer.

| 55. | Arbeta för en förnyad ram för ekonomisk styrning, inbegripet stabilitets- och tillväxtpakten, på grundval av de lärdomar som dragits av krisen, i syfte att förbättra EU:s finanspolitiska regler genom att införa en gyllene regel för hållbara investeringar, vilket omfattar medfinansiering av struktur- och investeringsfonderna med hållbar finansiell planering som övergripande mål. |
| --- | --- |

55.

Arbeta för en förnyad ram för ekonomisk styrning, inbegripet stabilitets- och tillväxtpakten, på grundval av de lärdomar som dragits av krisen, i syfte att förbättra EU:s finanspolitiska regler genom att införa en gyllene regel för hållbara investeringar, vilket omfattar medfinansiering av struktur- och investeringsfonderna med hållbar finansiell planering som övergripande mål.

| 56. | Övervaka pandemins konsekvenser och dess negativa inverkan på den långsiktiga sysselsättningen i alla EU:s lokala och regionala ekonomier. Betona vikten av att ompröva EU:s industriella strategier och entreprenörsstrategier och av att fokusera på hållbarhetsaspekterna av tillväxt för att åstadkomma en snabb återhämtning. Främja innovativa ekosystem, en social ekonomi och smart specialisering samt stödja en platsbaserad industripolitik |
| --- | --- |

56.

Övervaka pandemins konsekvenser och dess negativa inverkan på den långsiktiga sysselsättningen i alla EU:s lokala och regionala ekonomier. Betona vikten av att ompröva EU:s industriella strategier och entreprenörsstrategier och av att fokusera på hållbarhetsaspekterna av tillväxt för att åstadkomma en snabb återhämtning. Främja innovativa ekosystem, en social ekonomi och smart specialisering samt stödja en platsbaserad industripolitik

| 57. | Övervaka tillämpningen av uppförandekoden för partnerskap för att säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i utarbetandet av partnerskapsavtalen och programmen för perioden 2021–2027. Principerna om partnerskap och flernivåstyre bör också utgöra en inspirationskälla för styrningen av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

57.

Övervaka tillämpningen av uppförandekoden för partnerskap för att säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i utarbetandet av partnerskapsavtalen och programmen för perioden 2021–2027. Principerna om partnerskap och flernivåstyre bör också utgöra en inspirationskälla för styrningen av den europeiska planeringsterminen.

| 58. | Begära direkt tillgång till EU-finansiering för städer och regioner i syfte att genomföra den europeiska gröna given, och se till att de lokala och regionala myndigheterna deltar i utarbetandet av planerna för en rättvis omställning och genomförandet av fonden för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

58.

Begära direkt tillgång till EU-finansiering för städer och regioner i syfte att genomföra den europeiska gröna given, och se till att de lokala och regionala myndigheterna deltar i utarbetandet av planerna för en rättvis omställning och genomförandet av fonden för en rättvis omställning.

| 59. | Se till att regioner, städer och enskilda individer kan dra nytta av förenklingsåtgärderna inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Stödja kampen mot – och förebyggandet av – bristfällig förvaltning av och bedrägerier med EU-medel. |
| --- | --- |

59.

Se till att regioner, städer och enskilda individer kan dra nytta av förenklingsåtgärderna inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Stödja kampen mot – och förebyggandet av – bristfällig förvaltning av och bedrägerier med EU-medel.

| 60. | Bidra till att stärka och förbättra den inre marknadens funktion, inte bara genom att kartlägga hinder för de fyra friheterna på lokal och regional nivå och genom att uppmuntra administrativ förenkling, utan också genom att insistera på att de lokala och regionala myndigheterna är en viktig del av genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av inremarknadsreglerna. I detta avseende framhålla de drastiska effekter som den fria rörligheten har på den inre marknaden och varna för en eventuell ytterligare fragmentering av denna. |
| --- | --- |

60.

Bidra till att stärka och förbättra den inre marknadens funktion, inte bara genom att kartlägga hinder för de fyra friheterna på lokal och regional nivå och genom att uppmuntra administrativ förenkling, utan också genom att insistera på att de lokala och regionala myndigheterna är en viktig del av genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av inremarknadsreglerna. I detta avseende framhålla de drastiska effekter som den fria rörligheten har på den inre marknaden och varna för en eventuell ytterligare fragmentering av denna.

| 61. | Bredda sammanhållningsalliansen för att mobilisera offentliga och privata aktörer i främjandet av sammanhållningspolitiken och visa upp EU:s mervärde för varje EU-medborgare samt för de demokratiska principerna, genom att övervaka och informera om effekterna av EU-finansierade investeringar. |
| --- | --- |

61.

Bredda sammanhållningsalliansen för att mobilisera offentliga och privata aktörer i främjandet av sammanhållningspolitiken och visa upp EU:s mervärde för varje EU-medborgare samt för de demokratiska principerna, genom att övervaka och informera om effekterna av EU-finansierade investeringar.

| 62. | Övervaka den tillfälliga ramen för statligt stöd och efterföljande åtgärder med liknande syfte, för att möjliggöra ett målinriktat stöd för att rädda arbetstillfällen inom sektorer och regioner som drabbats särskilt hårt av pandemin. Framhålla att mer flexibla regler för statligt stöd i detta sammanhang skulle syfta till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” och att detta skäl kommer att fortsätta att vara giltigt långt efter december 2020, det datum då den tillfälliga ramen löper ut; därför uppmana kommissionen att vara beredd att förlänga den tillfälliga ramen eller möjliggöra liknande flexibilitet för att hjälpa sektorer och regioner som drabbats av krisen att återhämta sig. |
| --- | --- |

62.

Övervaka den tillfälliga ramen för statligt stöd och efterföljande åtgärder med liknande syfte, för att möjliggöra ett målinriktat stöd för att rädda arbetstillfällen inom sektorer och regioner som drabbats särskilt hårt av pandemin. Framhålla att mer flexibla regler för statligt stöd i detta sammanhang skulle syfta till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” och att detta skäl kommer att fortsätta att vara giltigt långt efter december 2020, det datum då den tillfälliga ramen löper ut; därför uppmana kommissionen att vara beredd att förlänga den tillfälliga ramen eller möjliggöra liknande flexibilitet för att hjälpa sektorer och regioner som drabbats av krisen att återhämta sig.

| 63. | Stödja insamling och spridning av information kopplad till flexibilitet i förfarandena för offentlig upphandling, eftersom dessa under rådande omständigheter ger upphandlande myndigheter möjlighet att använda sig av det förhandlade förfarandet med färre formella krav. |
| --- | --- |

63.

Stödja insamling och spridning av information kopplad till flexibilitet i förfarandena för offentlig upphandling, eftersom dessa under rådande omständigheter ger upphandlande myndigheter möjlighet att använda sig av det förhandlade förfarandet med färre formella krav.

| 64. | Stödja en EU-agenda för landsbygdsområden för att motverka avfolkning och avvärja risken för fattigdom i dessa regioner samt för att säkerställa en balanserad och övergripande strategi för europeisk territoriell utveckling. |
| --- | --- |

64.

Stödja en EU-agenda för landsbygdsområden för att motverka avfolkning och avvärja risken för fattigdom i dessa regioner samt för att säkerställa en balanserad och övergripande strategi för europeisk territoriell utveckling.

| 65. | Aktivt följa upp ReK:s verksamhet när det gäller ”smarta byar” och främja konceptet bland EU-institutionerna; främja initiativ för innovation och modernisering i landsbygdsområden och anta en strategi för hållbar och smart rörlighet inom programmet för smarta turistdestinationer. |
| --- | --- |

65.

Aktivt följa upp ReK:s verksamhet när det gäller ”smarta byar” och främja konceptet bland EU-institutionerna; främja initiativ för innovation och modernisering i landsbygdsområden och anta en strategi för hållbar och smart rörlighet inom programmet för smarta turistdestinationer.

| 66. | Insistera på att EU och dess medlemsstater, i händelse av en krissituation där gränserna tillfälligt bör stängas eller övervakas mer noggrant, bör enas om gemensamma bindande regler och förfaranden för att garantera rörelsefriheten i EU; konstatera att gränsöverskridande ekonomiska och sociala områden är av stort värde för EU. |
| --- | --- |

66.

Insistera på att EU och dess medlemsstater, i händelse av en krissituation där gränserna tillfälligt bör stängas eller övervakas mer noggrant, bör enas om gemensamma bindande regler och förfaranden för att garantera rörelsefriheten i EU; konstatera att gränsöverskridande ekonomiska och sociala områden är av stort värde för EU.

| 67. | Framhålla att lokala och regionala aktörer under covid-19-krisen, trots de många stängda gränserna och exempellösa begränsningarna, har visat beundransvärd uppfinningsrikedom när det gäller att hitta sätt att fortsätta det gränsöverskridande och transnationella samarbetet, vilket visar verklig solidaritet mellan Europas medborgare. Krisen är en påminnelse om att ett EU utan gränser är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar, som måste skyddas. Att delta i mellanfolkliga och småskaliga gränsöverskridande projekt, som skapar en struktur av gränsöverskridande nätverk och storskaliga projekt genom att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan deltagarna, bör förbli en ständig prioritering för EU och dess institutioner. |
| --- | --- |

67.

Framhålla att lokala och regionala aktörer under covid-19-krisen, trots de många stängda gränserna och exempellösa begränsningarna, har visat beundransvärd uppfinningsrikedom när det gäller att hitta sätt att fortsätta det gränsöverskridande och transnationella samarbetet, vilket visar verklig solidaritet mellan Europas medborgare. Krisen är en påminnelse om att ett EU utan gränser är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar, som måste skyddas. Att delta i mellanfolkliga och småskaliga gränsöverskridande projekt, som skapar en struktur av gränsöverskridande nätverk och storskaliga projekt genom att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan deltagarna, bör förbli en ständig prioritering för EU och dess institutioner.

| 68. | Upprätthålla betydelsen av och säkerställa nödvändiga budgetresurser för europeiskt territoriellt samarbete, som har visat sig vara oumbärligt för många regionala myndigheter både när det gäller utbyte av sakkunskap och bästa praxis om viktiga utmaningar, men även för att bygga upp mänskliga kontakter mellan regionala myndigheter över gränserna. |
| --- | --- |

68.

Upprätthålla betydelsen av och säkerställa nödvändiga budgetresurser för europeiskt territoriellt samarbete, som har visat sig vara oumbärligt för många regionala myndigheter både när det gäller utbyte av sakkunskap och bästa praxis om viktiga utmaningar, men även för att bygga upp mänskliga kontakter mellan regionala myndigheter över gränserna.

| 69. | Uppmuntra offentliga investeringar i öregioner, glesbefolkade regioner och de yttersta randområdena genom att ytterligare anpassa reglerna för statligt stöd, öka den europeiska medfinansieringen inom ramen för sammanhållningspolitiken och genom att utveckla det territoriella samarbetet med tredjeländer. |
| --- | --- |

69.

Uppmuntra offentliga investeringar i öregioner, glesbefolkade regioner och de yttersta randområdena genom att ytterligare anpassa reglerna för statligt stöd, öka den europeiska medfinansieringen inom ramen för sammanhållningspolitiken och genom att utveckla det territoriella samarbetet med tredjeländer.

| 70. | Främja uppdateringen av sammanhållningspolitikens övergripande förvaltningssystem, särskilt genom att förenkla de administrativa förfarandena på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

70.

Främja uppdateringen av sammanhållningspolitikens övergripande förvaltningssystem, särskilt genom att förenkla de administrativa förfarandena på alla förvaltningsnivåer.

| 71. | Efterlysa ett fullständigt territoriellt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och genomförandet av ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar. |
| --- | --- |

71.

Efterlysa ett fullständigt territoriellt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och genomförandet av ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar.

| 72. | Stödja att kommissionen inför en regional dimension i den europeiska sociala resultattavlan, i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

72.

Stödja att kommissionen inför en regional dimension i den europeiska sociala resultattavlan, i nära samarbete med medlemsstaterna.

| 73. | Öka de regionala innovationsekosystemens motståndskraft inför de negativa effekterna av eventuella framtida nödsituationer genom att fullborda det europeiska forskningsområdet med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, främja synergier mellan Horisont Europa och andra EU-finansieringsprogram och genom att fortsätta det framgångsrika arbetet inom plattformen för kunskapsutbyte och det interinstitutionella initiativet ”Vetenskapen möter regionerna”. |
| --- | --- |

73.

Öka de regionala innovationsekosystemens motståndskraft inför de negativa effekterna av eventuella framtida nödsituationer genom att fullborda det europeiska forskningsområdet med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, främja synergier mellan Horisont Europa och andra EU-finansieringsprogram och genom att fortsätta det framgångsrika arbetet inom plattformen för kunskapsutbyte och det interinstitutionella initiativet ”Vetenskapen möter regionerna”.

| 74. | Bidra till översynen av TEN-T-förordningen och den därmed sammanhängande finansieringen, och framhålla behovet av att komma till rätta med de felande länkarna i den gränsöverskridande transportinfrastrukturen för att koppla samman alla unionens städer och regioner i centrala och perifera områden, inklusive de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

74.

Bidra till översynen av TEN-T-förordningen och den därmed sammanhängande finansieringen, och framhålla behovet av att komma till rätta med de felande länkarna i den gränsöverskridande transportinfrastrukturen för att koppla samman alla unionens städer och regioner i centrala och perifera områden, inklusive de yttersta randområdena.

Europeiska regionkommittén kommer att använda alla sina resurser och allt sitt politiska inflytande för att stärka Europa. Genom att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter och se till att EU:s politiska åtgärder och investeringar är effektiva och ändamålsenliga kommer kommittén att arbeta för att omvandla unionen så att den blir mer konkurrenskraftig, hållbar och motståndskraftig, och därigenom uppfyller medborgarnas förväntningar.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Förklaring från Europeiska regionkommittén om ”Lokala och regionala myndigheter som aktörer i EU:s insats mot covid-19-krisen”.

1

(2)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

2

(3)  Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22).

3

(4)  COM (2008) 426: Förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer.

4

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/16

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021

(2020/C 324/03)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (1), |
| --- | --- |

—

kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (1),

| — | samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, och |
| --- | --- |

—

samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, och

| — | ReK:s prioriteringar för sin femåriga mandatperiod (2020–2025). |
| --- | --- |

—

ReK:s prioriteringar för sin femåriga mandatperiod (2020–2025).

Europeiska regionkommittén uppmuntrar kommissionen att genomföra följande åtgärder genom sitt arbetsprogram för 2021:

| 1. | Reagera på den väckarklocka som covid-19-krisen har utgjort genom att lägga större vikt vid social välfärd och miljömässig hållbarhet inom modellen för den sociala marknadsekonomin, samtidigt som FN:s mål för hållbar utveckling beaktas. |
| --- | --- |

1.

Reagera på den väckarklocka som covid-19-krisen har utgjort genom att lägga större vikt vid social välfärd och miljömässig hållbarhet inom modellen för den sociala marknadsekonomin, samtidigt som FN:s mål för hållbar utveckling beaktas.

| 2. | Se till att återhämtningsstrategin efter pandemin, samtidigt den är helt anpassad till målen i den gröna given och EU:s åtaganden inom ramen för Parisavtalet, inriktas på att skydda EU-medborgarnas hälsa och återställa den ekonomiska tillväxten i EU. Vid genomförandet av klimatlagstiftningen måste man ta hänsyn till den fulla geografiska, ekonomiska och sociala mångfalden i Europas territorier och stärka principen om flernivåstyre vid omställningen till klimatneutralitet. |
| --- | --- |

2.

Se till att återhämtningsstrategin efter pandemin, samtidigt den är helt anpassad till målen i den gröna given och EU:s åtaganden inom ramen för Parisavtalet, inriktas på att skydda EU-medborgarnas hälsa och återställa den ekonomiska tillväxten i EU. Vid genomförandet av klimatlagstiftningen måste man ta hänsyn till den fulla geografiska, ekonomiska och sociala mångfalden i Europas territorier och stärka principen om flernivåstyre vid omställningen till klimatneutralitet.

| 3. | Samarbeta med ReK för att öka synligheten och allmänhetens stöd för sådana åtgärder genom dess ram ”den gröna given på lokal nivå”. |
| --- | --- |

3.

Samarbeta med ReK för att öka synligheten och allmänhetens stöd för sådana åtgärder genom dess ram ”den gröna given på lokal nivå”.

| 4. | Inkludera hälsodimensionen i ramen för den gröna given, främja ett hälsosamt liv för alla samt ytterligare undersöka befintliga kopplingar och synergier mellan hälsa, miljö, energi, ekonomi, sysselsättning, konkurrenskraft och klimatskydd, samtidigt som man föreslår en tydlig strategi för att bygga motståndskraftiga territorier, ekonomier och samhällen efter pandemin inom ramen för FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

Inkludera hälsodimensionen i ramen för den gröna given, främja ett hälsosamt liv för alla samt ytterligare undersöka befintliga kopplingar och synergier mellan hälsa, miljö, energi, ekonomi, sysselsättning, konkurrenskraft och klimatskydd, samtidigt som man föreslår en tydlig strategi för att bygga motståndskraftiga territorier, ekonomier och samhällen efter pandemin inom ramen för FN:s mål för hållbar utveckling.

| 5. | Vidta ytterligare åtgärder för att minska bördan för de nationella, regionala och lokala myndigheterna i deras insatser för att hantera covid-19-krisen, och använda alla tillgängliga medel för att bidra till att tillgodose de europeiska hälso- och sjukvårdssystemens behov. Virusets snabba spridning har lett till ökat tryck på både hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen, samtidigt som man också måste förbereda sig för en ”andra våg”. För gränsöverskridande pandemiplanering bör man främja regionala krishanteringsgrupper där alla styrnivåer ingår och där man utgår från sjukdomssituationen och inte stannar inom de nationella gränserna. |
| --- | --- |

5.

Vidta ytterligare åtgärder för att minska bördan för de nationella, regionala och lokala myndigheterna i deras insatser för att hantera covid-19-krisen, och använda alla tillgängliga medel för att bidra till att tillgodose de europeiska hälso- och sjukvårdssystemens behov. Virusets snabba spridning har lett till ökat tryck på både hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen, samtidigt som man också måste förbereda sig för en ”andra våg”. För gränsöverskridande pandemiplanering bör man främja regionala krishanteringsgrupper där alla styrnivåer ingår och där man utgår från sjukdomssituationen och inte stannar inom de nationella gränserna.

| 6. | Samarbeta med ReK för att öka förvaltningsmyndigheternas medvetenhet och kapacitet att på bästa sätt utnyttja de möjligheter som är förknippade med den gröna given och samtidigt uppmuntra mer direkt tillgång till EU:s medel för att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna uppnå målen i den gröna given, och i synnerhet stödja gränsområden genom att påskynda införandet av den europeiska gränsöverskridande mekanismen. |
| --- | --- |

6.

Samarbeta med ReK för att öka förvaltningsmyndigheternas medvetenhet och kapacitet att på bästa sätt utnyttja de möjligheter som är förknippade med den gröna given och samtidigt uppmuntra mer direkt tillgång till EU:s medel för att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna uppnå målen i den gröna given, och i synnerhet stödja gränsområden genom att påskynda införandet av den europeiska gränsöverskridande mekanismen.

| 7. | Främja klimatpakten som ett gemensamt initiativ för ökat samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna, EU-institutionerna och medborgarna i syfte att bekämpa klimatförändringarna och samtidigt ta itu med den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin och som ett paraply under vilket alla berörda parter samlas för att utarbeta och genomföra lokala klimatpakter och utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

7.

Främja klimatpakten som ett gemensamt initiativ för ökat samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna, EU-institutionerna och medborgarna i syfte att bekämpa klimatförändringarna och samtidigt ta itu med den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin och som ett paraply under vilket alla berörda parter samlas för att utarbeta och genomföra lokala klimatpakter och utbyta bästa praxis.

| 8. | Inrätta ett forum för grön återhämtning där ReK, kommissionen, lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter kan samarbeta om genomförandet av den gröna given inom den nya ramen för återhämtning efter pandemin. |
| --- | --- |

8.

Inrätta ett forum för grön återhämtning där ReK, kommissionen, lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter kan samarbeta om genomförandet av den gröna given inom den nya ramen för återhämtning efter pandemin.

| 9. | Se till att den nollutsläppsvision för en giftfri miljö som fastställs i den gröna given förblir en väsentlig del av den gröna återhämtningen. Det är absolut nödvändigt med en ambitiös nollutsläppsplan för vatten, luft och mark, särskilt för att bidra till hälsoskyddet. |
| --- | --- |

9.

Se till att den nollutsläppsvision för en giftfri miljö som fastställs i den gröna given förblir en väsentlig del av den gröna återhämtningen. Det är absolut nödvändigt med en ambitiös nollutsläppsplan för vatten, luft och mark, särskilt för att bidra till hälsoskyddet.

| 10. | Bli mer ambitiös med avseende på EU:s framtida strategi för biologisk mångfald för att hejda den pågående förlusten av biologisk mångfald och se till att EU kan inta en global ledarroll när det gäller att skydda och återställa den biologiska mångfalden, vilket är avgörande för att förebygga eller minska effekterna av framtida pandemier; främja ett snabbt genomförande av den europeiska skogsstrategin och sörja för att lämpliga mekanismer införs för att se till att bästa praxis utbyts och sprids. |
| --- | --- |

10.

Bli mer ambitiös med avseende på EU:s framtida strategi för biologisk mångfald för att hejda den pågående förlusten av biologisk mångfald och se till att EU kan inta en global ledarroll när det gäller att skydda och återställa den biologiska mångfalden, vilket är avgörande för att förebygga eller minska effekterna av framtida pandemier; främja ett snabbt genomförande av den europeiska skogsstrategin och sörja för att lämpliga mekanismer införs för att se till att bästa praxis utbyts och sprids.

| 11. | Främja hållbar och lokal produktion av livsmedel vid genomförandet av de initiativ som aviserats i från jord till bord-strategin och på så sätt bevara den biologiska mångfalden, marken, vattnet och den marina miljön och säkerställa en god inkomstnivå för EU:s jordbrukare; samtidigt säkerställa rättvisa marknadspriser och en rättvis ställning på marknaden för jordbruksproducenter genom att anpassa produktionen till efterfrågan på marknaden på ett i allmänhet bindande sätt, särskilt i händelse av en kris på marknaden; se till att jordbrukare och landsbygdsområden får stöd vid genomförandet av nödvändiga strukturella förändringar för att ställa om till mer hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

11.

Främja hållbar och lokal produktion av livsmedel vid genomförandet av de initiativ som aviserats i från jord till bord-strategin och på så sätt bevara den biologiska mångfalden, marken, vattnet och den marina miljön och säkerställa en god inkomstnivå för EU:s jordbrukare; samtidigt säkerställa rättvisa marknadspriser och en rättvis ställning på marknaden för jordbruksproducenter genom att anpassa produktionen till efterfrågan på marknaden på ett i allmänhet bindande sätt, särskilt i händelse av en kris på marknaden; se till att jordbrukare och landsbygdsområden får stöd vid genomförandet av nödvändiga strukturella förändringar för att ställa om till mer hållbara livsmedelssystem.

| 12. | Ta fram en handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som kan hjälpa till att stärka EU:s sociala dimension och lindra effekterna av den pågående gröna omställningen och digitala omvandlingen. ReK betonar att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter har en tydlig territoriell komponent och att den sociala resultattavlan, som för närvarande bara återspeglar nationella genomsnitt, bör stärkas med ytterligare regionala uppgifter. |
| --- | --- |

12.

Ta fram en handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som kan hjälpa till att stärka EU:s sociala dimension och lindra effekterna av den pågående gröna omställningen och digitala omvandlingen. ReK betonar att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter har en tydlig territoriell komponent och att den sociala resultattavlan, som för närvarande bara återspeglar nationella genomsnitt, bör stärkas med ytterligare regionala uppgifter.

| 13. | Inkludera en europeisk barngaranti som tar itu med barnfattigdom och barns utestängning i EU i genomförandeplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Inkludera en europeisk barngaranti som tar itu med barnfattigdom och barns utestängning i EU i genomförandeplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| 14. | Undersöka den sociala ekonomins potential och utarbeta en ”handlingsplan för den sociala ekonomin” som skulle införliva dess principer i EU:s olika socioekonomiska politiska åtgärder och på så sätt bidra till en grön och rättvis omställning och till en återhämtningsplan för tiden efter covid-19 där klyftan mellan utbildning, kompetens och arbetstillfällen överbryggas, där ungdomsarbetslösheten prioriteras och där en jämn könsfördelning främjas. |
| --- | --- |

14.

Undersöka den sociala ekonomins potential och utarbeta en ”handlingsplan för den sociala ekonomin” som skulle införliva dess principer i EU:s olika socioekonomiska politiska åtgärder och på så sätt bidra till en grön och rättvis omställning och till en återhämtningsplan för tiden efter covid-19 där klyftan mellan utbildning, kompetens och arbetstillfällen överbryggas, där ungdomsarbetslösheten prioriteras och där en jämn könsfördelning främjas.

| 15. | Lägga fram en ambitiös reform av stabilitets- och tillväxtpakten som integrerar målet om hållbara offentliga finanser och de lärdomar som dragits av coronakrisen. |
| --- | --- |

15.

Lägga fram en ambitiös reform av stabilitets- och tillväxtpakten som integrerar målet om hållbara offentliga finanser och de lärdomar som dragits av coronakrisen.

| 16. | Bidra till att mobilisera offentliga och privata investeringar som kan ha en konkret inverkan på den reala ekonomin på lokal och regional nivå, med beaktande av de särskilda förhållandena i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

16.

Bidra till att mobilisera offentliga och privata investeringar som kan ha en konkret inverkan på den reala ekonomin på lokal och regional nivå, med beaktande av de särskilda förhållandena i de yttersta randområdena.

| 17. | Omgående föreslå en djupgående reform av den europeiska planeringsterminen och EU:s ekonomiska styrning i riktning mot en öppen, inkluderande och demokratisk process. Den starka kopplingen mellan faciliteten för återhämtning och resiliens och den europeiska planeringsterminen gör reformer ännu mer brådskande, i syfte att undvika ytterligare centralisering och ett uppifrån och ner-synsätt i återhämtningsplanerna, i stället för att prioritera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan och inom medlemsstater och de offentliga investeringar av hög kvalitet som krävs för en hållbar återhämtning för EU. En reformerad europeisk planeringstermin, som den övergripande europeiska ekonomiska strategi genom vilken målen för hållbar utveckling genomförs i hela EU, bör omfatta principerna om partnerskap och flernivåstyre och en territoriell dimension, på grundval av ReK:s förslag om en uppförandekod för lokala och regionala myndigheters deltagande i planeringsterminen på nationell nivå och Europeiska regionkommitténs deltagande på EU-nivå. |
| --- | --- |

17.

Omgående föreslå en djupgående reform av den europeiska planeringsterminen och EU:s ekonomiska styrning i riktning mot en öppen, inkluderande och demokratisk process. Den starka kopplingen mellan faciliteten för återhämtning och resiliens och den europeiska planeringsterminen gör reformer ännu mer brådskande, i syfte att undvika ytterligare centralisering och ett uppifrån och ner-synsätt i återhämtningsplanerna, i stället för att prioritera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan och inom medlemsstater och de offentliga investeringar av hög kvalitet som krävs för en hållbar återhämtning för EU. En reformerad europeisk planeringstermin, som den övergripande europeiska ekonomiska strategi genom vilken målen för hållbar utveckling genomförs i hela EU, bör omfatta principerna om partnerskap och flernivåstyre och en territoriell dimension, på grundval av ReK:s förslag om en uppförandekod för lokala och regionala myndigheters deltagande i planeringsterminen på nationell nivå och Europeiska regionkommitténs deltagande på EU-nivå.

| 18. | Ta itu med den sårbarhet i de europeiska värdekedjorna som avslöjats under covid-19-krisen; identifiera de svagaste länkarna och diversifiera källorna i EU:s leveranskedjor i syfte att minska deras beroende av enskilda länder, stärka den europeiska industriella basen på ett hållbart sätt och säkerställa EU:s strategiska industriella oberoende; skapa en klusterpolitik som ett centralt inslag i all EU-industripolitik som lämpar sig för ändamålet att stärka utvecklingen av europeiska kluster i världsklass som kopplar samman regionala kluster, nätverk och ekosystem. |
| --- | --- |

18.

Ta itu med den sårbarhet i de europeiska värdekedjorna som avslöjats under covid-19-krisen; identifiera de svagaste länkarna och diversifiera källorna i EU:s leveranskedjor i syfte att minska deras beroende av enskilda länder, stärka den europeiska industriella basen på ett hållbart sätt och säkerställa EU:s strategiska industriella oberoende; skapa en klusterpolitik som ett centralt inslag i all EU-industripolitik som lämpar sig för ändamålet att stärka utvecklingen av europeiska kluster i världsklass som kopplar samman regionala kluster, nätverk och ekosystem.

| 19. | Insistera på ett bättre genomförande av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och fokusera på att förbättra de socioekonomiska och territoriella konsekvenserna av handelsavtal, inbegripet det framtida avtalet med Förenade kungariket, genom att tillhandahålla mer detaljerade sektoriella och geografiska analyser och samtidigt stärka villkorligheten i kapitlen om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtal. ReK håller med kommissionen om att fri, rättvis och öppen handel endast kan fungera om Världshandelsorganisationen (WTO) är stark och effektiv, och stöder dess avsikt att inleda ett brett initiativ om reformer av WTO. |
| --- | --- |

19.

Insistera på ett bättre genomförande av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och fokusera på att förbättra de socioekonomiska och territoriella konsekvenserna av handelsavtal, inbegripet det framtida avtalet med Förenade kungariket, genom att tillhandahålla mer detaljerade sektoriella och geografiska analyser och samtidigt stärka villkorligheten i kapitlen om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtal. ReK håller med kommissionen om att fri, rättvis och öppen handel endast kan fungera om Världshandelsorganisationen (WTO) är stark och effektiv, och stöder dess avsikt att inleda ett brett initiativ om reformer av WTO.

| 20. | Se till att de lokala och regionala myndigheterna är fullt delaktiga i utarbetandet och genomförandet av partnerskapsöverenskommelserna och programmen för perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

20.

Se till att de lokala och regionala myndigheterna är fullt delaktiga i utarbetandet och genomförandet av partnerskapsöverenskommelserna och programmen för perioden 2021–2027.

| 21. | Se till att den större flexibilitet som beviljats för användningen av sammanhållningsmedlen och i reglerna om statligt stöd, och som behövs för att stödja återhämtningen från covid-19-krisen i regioner, städer och landsbygdsområden, inte leder till en centralisering av befogenheter och berövar de lokala och regionala myndigheterna deras befogenheter. |
| --- | --- |

21.

Se till att den större flexibilitet som beviljats för användningen av sammanhållningsmedlen och i reglerna om statligt stöd, och som behövs för att stödja återhämtningen från covid-19-krisen i regioner, städer och landsbygdsområden, inte leder till en centralisering av befogenheter och berövar de lokala och regionala myndigheterna deras befogenheter.

| 22. | Utnyttja erfarenheterna med EU-agendan för städer och den förnyade Leipzigstadgan genom att anordna ett stadstoppmöte om hållbar stadsutveckling. |
| --- | --- |

22.

Utnyttja erfarenheterna med EU-agendan för städer och den förnyade Leipzigstadgan genom att anordna ett stadstoppmöte om hållbar stadsutveckling.

| 23. | Bygga vidare på förslaget om en ”renoveringsvåg” och handlingsplanen från stadspartnerskapet för bostäder som antogs i november 2018 för att utarbeta en europeisk agenda för bostäder som integrerar bostadsfrågan i de olika EU-politikområden som påverkar den. |
| --- | --- |

23.

Bygga vidare på förslaget om en ”renoveringsvåg” och handlingsplanen från stadspartnerskapet för bostäder som antogs i november 2018 för att utarbeta en europeisk agenda för bostäder som integrerar bostadsfrågan i de olika EU-politikområden som påverkar den.

| 24. | Föreslå en sammanhängande och ambitiös EU-agenda för landsbygdsområden som i synnerhet riktar sig till avlägset belägna områden, som ofta har försummats, och därmed skapa en starkare koppling till medborgare som bor i landsbygdsområden och som per definition är mer isolerade från de centraliserade styrningssystemen. Att blåsa nytt liv i städer och samhällen på landsbygden skulle hjälpa EU att visa konkret stöd och stärka dess legitimitet på fältet. |
| --- | --- |

24.

Föreslå en sammanhängande och ambitiös EU-agenda för landsbygdsområden som i synnerhet riktar sig till avlägset belägna områden, som ofta har försummats, och därmed skapa en starkare koppling till medborgare som bor i landsbygdsområden och som per definition är mer isolerade från de centraliserade styrningssystemen. Att blåsa nytt liv i städer och samhällen på landsbygden skulle hjälpa EU att visa konkret stöd och stärka dess legitimitet på fältet.

| 25. | Ge ett kraftfullt svar på de utmaningar som den europeiska turistbranschen står inför genom både kortfristig finansiering och en långsiktig strategi för återhämtning från krisen, som gör branschen mer motståndskraftig och hållbar i framtiden. Därför måste sammanhållningspolitiken i EU:s långsiktiga budget för 2021–2027 säkerställa ett bättre utnyttjande av den potential som finns i kultur och turism. Tonvikten ligger fortfarande på ekonomisk konkurrenskraft genom forskning och innovation, digital omvandling och den europeiska agendan om europeisk turism. |
| --- | --- |

25.

Ge ett kraftfullt svar på de utmaningar som den europeiska turistbranschen står inför genom både kortfristig finansiering och en långsiktig strategi för återhämtning från krisen, som gör branschen mer motståndskraftig och hållbar i framtiden. Därför måste sammanhållningspolitiken i EU:s långsiktiga budget för 2021–2027 säkerställa ett bättre utnyttjande av den potential som finns i kultur och turism. Tonvikten ligger fortfarande på ekonomisk konkurrenskraft genom forskning och innovation, digital omvandling och den europeiska agendan om europeisk turism.

| 26. | Genomföra den uppdaterade handlingsplanen för digital utbildning för att ta full hänsyn till konsekvenserna av covid-19 och de nya förutsättningarna för utbildning och fortbildning. Handlingsplanen bör också fungera som en katalysator för att snabbt utveckla verktyg för distansutbildning i regioner, städer och landsbygdsområden, i mindre utvecklade regioner, särskilt i skolor, göra digital kompetens och mediekompetens till en integrerad del av det livslånga lärandet och göra planen till en plattform för utbyte av god praxis mellan europeiska städer och regioner och över hela världen. |
| --- | --- |

26.

Genomföra den uppdaterade handlingsplanen för digital utbildning för att ta full hänsyn till konsekvenserna av covid-19 och de nya förutsättningarna för utbildning och fortbildning. Handlingsplanen bör också fungera som en katalysator för att snabbt utveckla verktyg för distansutbildning i regioner, städer och landsbygdsområden, i mindre utvecklade regioner, särskilt i skolor, göra digital kompetens och mediekompetens till en integrerad del av det livslånga lärandet och göra planen till en plattform för utbyte av god praxis mellan europeiska städer och regioner och över hela världen.

| 27. | Aktivt göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i fullbordandet av den digitala inre marknaden, genom att utnyttja deras centrala roll när det gäller att tillhandahålla digitala tjänster till medborgarna och skapa och förvalta digital infrastruktur; säkerställa en noggrann övervakning och mätning av hållbara digitala omvandlingsprocesser i Europas regioner och städer, med särskilt fokus på klyftan mellan stad och landsbygd. |
| --- | --- |

27.

Aktivt göra de lokala och regionala myndigheterna delaktiga i fullbordandet av den digitala inre marknaden, genom att utnyttja deras centrala roll när det gäller att tillhandahålla digitala tjänster till medborgarna och skapa och förvalta digital infrastruktur; säkerställa en noggrann övervakning och mätning av hållbara digitala omvandlingsprocesser i Europas regioner och städer, med särskilt fokus på klyftan mellan stad och landsbygd.

| 28. | Tillhandahålla ökad finansiering och utbildning i samband med en snabb och omfattande utbyggnad av digital infrastruktur och särskilt 5G i EU, bland annat genom EU:s framtida återhämtningsfond, samtidigt som man garanterar en snabbare bredbandsuppkoppling och den nödvändiga utrustningen i landsbygds-, bergs- och öområden, de yttersta randområdena och områden som står inför demografiska utmaningar. |
| --- | --- |

28.

Tillhandahålla ökad finansiering och utbildning i samband med en snabb och omfattande utbyggnad av digital infrastruktur och särskilt 5G i EU, bland annat genom EU:s framtida återhämtningsfond, samtidigt som man garanterar en snabbare bredbandsuppkoppling och den nödvändiga utrustningen i landsbygds-, bergs- och öområden, de yttersta randområdena och områden som står inför demografiska utmaningar.

| 29. | Stödja införandet av ett europeiskt område för utbildning senast 2025 i nära samverkan med det europeiska forskningsområdet, för att säkerställa högkvalitativ utbildning samt jämlikhet och rättvisa inom utbildningen, som ett svar på demografiska förändringar och kompetensflykt; involvera ReK i utformningen och genomförandet av framtida utbildningsåtgärder samt i genomförandet av den uppdaterade kompetensagendan för Europa och handlingsplanen för digital utbildning. |
| --- | --- |

29.

Stödja införandet av ett europeiskt område för utbildning senast 2025 i nära samverkan med det europeiska forskningsområdet, för att säkerställa högkvalitativ utbildning samt jämlikhet och rättvisa inom utbildningen, som ett svar på demografiska förändringar och kompetensflykt; involvera ReK i utformningen och genomförandet av framtida utbildningsåtgärder samt i genomförandet av den uppdaterade kompetensagendan för Europa och handlingsplanen för digital utbildning.

| 30. | Lägga fram en vetenskapligt baserad utvärdering av konsekvenserna av covid-19 för de demografiska förändringarna och se till att framtida beslut skräddarsys efter lokala behov och särdrag. |
| --- | --- |

30.

Lägga fram en vetenskapligt baserad utvärdering av konsekvenserna av covid-19 för de demografiska förändringarna och se till att framtida beslut skräddarsys efter lokala behov och särdrag.

| 31. | Prioritera stöd till organisationer – även ideella sådana – samt små och medelstora företag, enskilda konstnärer och anställda inom de kulturella och kreativa näringarna, som har drabbats särskilt hårt av covid-19-utbrottet. I arbetet med att förbättra EU:s nuvarande strategiska ram för kultur och i nästa Kreativa Europa-program bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka och skydda Europas rika kulturella struktur samt regionala och lokala särdrag och kulturarv. |
| --- | --- |

31.

Prioritera stöd till organisationer – även ideella sådana – samt små och medelstora företag, enskilda konstnärer och anställda inom de kulturella och kreativa näringarna, som har drabbats särskilt hårt av covid-19-utbrottet. I arbetet med att förbättra EU:s nuvarande strategiska ram för kultur och i nästa Kreativa Europa-program bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att stärka och skydda Europas rika kulturella struktur samt regionala och lokala särdrag och kulturarv.

| 32. | Se till att unionens stöd efter krisen till kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna når lokalsamhällena och i tillräcklig utsträckning involverar och stärker de lokala och regionala myndigheterna, som är nödvändiga för att befästa den demokratiska legitimiteten i EU:s engagemang i dessa länder, samtidigt som man fortsätter att lyfta fram och hantera farorna med ”local state capture” (dvs. att mäktiga personer eller grupper helt eller delvis tar över det lokala förvaltningssystemet för att gynna sina egna intressen), som hotar demokratins grundvalar. |
| --- | --- |

32.

Se till att unionens stöd efter krisen till kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna når lokalsamhällena och i tillräcklig utsträckning involverar och stärker de lokala och regionala myndigheterna, som är nödvändiga för att befästa den demokratiska legitimiteten i EU:s engagemang i dessa länder, samtidigt som man fortsätter att lyfta fram och hantera farorna med ”local state capture” (dvs. att mäktiga personer eller grupper helt eller delvis tar över det lokala förvaltningssystemet för att gynna sina egna intressen), som hotar demokratins grundvalar.

| 33. | Öka det EU-stöd som inriktas på behoven hos de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar i partnerländerna, särskilt i partnerländerna i södra Medelhavsområdet och i det östliga partnerskapet, i syfte att skapa en ny dynamik för decentraliseringsreformer och förbättra resultaten på styrningsområdet, samt öka synligheten hos fördelarna med EU:s politik i partnerländernas territorier och på alla deras förvaltningsnivåer. Detta bör inbegripa inrättandet av en skola för offentlig förvaltning i det östliga partnerskapet, såsom föreslås i det gemensamma meddelandet om det östliga partnerskapet efter 2020. |
| --- | --- |

33.

Öka det EU-stöd som inriktas på behoven hos de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar i partnerländerna, särskilt i partnerländerna i södra Medelhavsområdet och i det östliga partnerskapet, i syfte att skapa en ny dynamik för decentraliseringsreformer och förbättra resultaten på styrningsområdet, samt öka synligheten hos fördelarna med EU:s politik i partnerländernas territorier och på alla deras förvaltningsnivåer. Detta bör inbegripa inrättandet av en skola för offentlig förvaltning i det östliga partnerskapet, såsom föreslås i det gemensamma meddelandet om det östliga partnerskapet efter 2020.

| 34. | Bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling, bland annat genom aktivt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och stöd till peer-to-peer-samarbete i en anda av partnerskap och solidaritet, särskilt mot bakgrund av de allvarliga globala konsekvenserna av covid-19-pandemin och åtgärderna för att begränsa dess spridning. |
| --- | --- |

34.

Bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling, bland annat genom aktivt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i partnerländerna och stöd till peer-to-peer-samarbete i en anda av partnerskap och solidaritet, särskilt mot bakgrund av de allvarliga globala konsekvenserna av covid-19-pandemin och åtgärderna för att begränsa dess spridning.

| 35. | Involvera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet och övervakningen av EU:s jämställdhetsstrategi och i den inbegripa åtgärder och verktyg för att öka motståndskraften inför covid-19-krisens inverkan på jämställdhetsfrågorna. |
| --- | --- |

35.

Involvera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet och övervakningen av EU:s jämställdhetsstrategi och i den inbegripa åtgärder och verktyg för att öka motståndskraften inför covid-19-krisens inverkan på jämställdhetsfrågorna.

| 36. | Använda konferensen om Europas framtid som ett lägligt tillfälle att tillsammans med medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna diskutera EU som ett projekt som bygger på grundläggande värden såsom demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, samt de nödvändiga ändringarna av dess nuvarande institutionella ram för att förbättra dess effektivitet och legitimitet, liksom medborgarnas känsla av ”egenansvar” för det europeiska projektet. |
| --- | --- |

36.

Använda konferensen om Europas framtid som ett lägligt tillfälle att tillsammans med medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna diskutera EU som ett projekt som bygger på grundläggande värden såsom demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, samt de nödvändiga ändringarna av dess nuvarande institutionella ram för att förbättra dess effektivitet och legitimitet, liksom medborgarnas känsla av ”egenansvar” för det europeiska projektet.

| 37. | Till fullo inkludera ReK samt de nationella parlamenten och de regionala parlamenten med egna lagstiftningsbefogenheter i alla organ inom konferensen om Europas framtid, så att processen blir så medborgarnära som möjligt; samarbeta med ReK för att utveckla en pilotmodell för en permanent och strukturerad dialog med medborgarna genom de lokala och regionala myndigheterna, vilket skulle möjliggöra en tvåvägsprocess för kommunikation mellan medborgarna och EU-institutionerna som senare skulle kunna bidra till att förbättra EU:s beslutsfattande på lång sikt. |
| --- | --- |

37.

Till fullo inkludera ReK samt de nationella parlamenten och de regionala parlamenten med egna lagstiftningsbefogenheter i alla organ inom konferensen om Europas framtid, så att processen blir så medborgarnära som möjligt; samarbeta med ReK för att utveckla en pilotmodell för en permanent och strukturerad dialog med medborgarna genom de lokala och regionala myndigheterna, vilket skulle möjliggöra en tvåvägsprocess för kommunikation mellan medborgarna och EU-institutionerna som senare skulle kunna bidra till att förbättra EU:s beslutsfattande på lång sikt.

| 38. | Intensifiera insatserna för att bekämpa desinformation, även på lokal och regional nivå, genom stöd till oberoende faktagranskare, mediekompetens och kvalitetsjournalistik, samtidigt som man betonar att kampen mot desinformation inte får användas som en ursäkt för censur eller för att begränsa yttrandefriheten. |
| --- | --- |

38.

Intensifiera insatserna för att bekämpa desinformation, även på lokal och regional nivå, genom stöd till oberoende faktagranskare, mediekompetens och kvalitetsjournalistik, samtidigt som man betonar att kampen mot desinformation inte får användas som en ursäkt för censur eller för att begränsa yttrandefriheten.

| 39. | Anta en heltäckande strategi för migrations-, integrations- och asylpolitiken som bygger på principerna om respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, subsidiaritet, solidaritet samt EU:s och dess medlemsstaters internationella åtaganden; säkerställa bättre gemensamma ansträngningar för skydd av EU:s yttre gränser och stärka kampen mot irreguljär migration och människohandel i samarbete med EU:s partner och med ursprungs- och transitländer; stärka stödet till de lokala och regionala myndigheterna beträffande den viktiga roll de spelar i integrationspolitiken. |
| --- | --- |

39.

Anta en heltäckande strategi för migrations-, integrations- och asylpolitiken som bygger på principerna om respekt för grundläggande mänskliga rättigheter, subsidiaritet, solidaritet samt EU:s och dess medlemsstaters internationella åtaganden; säkerställa bättre gemensamma ansträngningar för skydd av EU:s yttre gränser och stärka kampen mot irreguljär migration och människohandel i samarbete med EU:s partner och med ursprungs- och transitländer; stärka stödet till de lokala och regionala myndigheterna beträffande den viktiga roll de spelar i integrationspolitiken.

| 40. | Fortsätta det framgångsrika samarbetet med ReK om bättre lagstiftning och främjandet av begreppet ”aktiv subsidiaritet”, särskilt genom nätverket av regionala nav för bedömning av genomförandet av EU:s politik (RegHub) och dess nya roll i plattformen Fit for Future, och genom att stödja ReK när det gäller att utveckla RegHub 2.0 så att det blir ännu mer effektivt som en tillhandahållare av läglig återkoppling som bygger på användarnas erfarenheter av genomförandet av EU:s politik på lokal och regional nivå; bekräfta och vidareutveckla dessa principer i det kommande meddelandet om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

40.

Fortsätta det framgångsrika samarbetet med ReK om bättre lagstiftning och främjandet av begreppet ”aktiv subsidiaritet”, särskilt genom nätverket av regionala nav för bedömning av genomförandet av EU:s politik (RegHub) och dess nya roll i plattformen Fit for Future, och genom att stödja ReK när det gäller att utveckla RegHub 2.0 så att det blir ännu mer effektivt som en tillhandahållare av läglig återkoppling som bygger på användarnas erfarenheter av genomförandet av EU:s politik på lokal och regional nivå; bekräfta och vidareutveckla dessa principer i det kommande meddelandet om bättre lagstiftning.

| 41. | Beakta de debatter om kommissionens framtida arbetsprogram som ägde rum i regionala parlament, i enlighet med slutsatserna från kommissionens arbetsgrupp för subsidiaritet och proportionalitet och det pilotprojekt som lanserades av Europeiska regionkommittén och Nätverket för regionala lagstiftande församlingar (CALRE). |
| --- | --- |

41.

Beakta de debatter om kommissionens framtida arbetsprogram som ägde rum i regionala parlament, i enlighet med slutsatserna från kommissionens arbetsgrupp för subsidiaritet och proportionalitet och det pilotprojekt som lanserades av Europeiska regionkommittén och Nätverket för regionala lagstiftande församlingar (CALRE).

ReK ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till EU-institutionerna och ordförandeskapen för Europeiska unionens råd.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 440 final.

1

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/21

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförandet av frihandelsavtalen: det regionala och lokala perspektivet

(2020/C 324/04)

| Föredragande: | Michael MURPHY (IE-EPP), ledamot, Tipperary County Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018
  COM(2019) 455 final |

Föredragande:

Michael MURPHY (IE-EPP), ledamot, Tipperary County Council

Referensdokument:

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2018–31 december 2018

COM(2019) 455 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | ReK välkomnar kommissionens årsrapport om genomförandet av frihandelsavtalen. Med denna rapport tas inte bara ett viktigt steg mot ökad insyn, den är också ett ändamålsenligt verktyg för att ge allmänheten sakliga bakgrundsfakta om de handelsavtal som EU förhandlat fram. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén betonar de stora möjligheter som EU:s handelspolitik medför för genomförandet av EU:s målsättningar, framför allt i fråga om hållbar tillväxt, genomförandet av målen för hållbar utveckling, sysselsättning, nya arbetstillfällen och investeringar i EU. Kommittén förstår dock samtidigt att covid-19-krisen är en stor chock för de europeiska och globala ekonomierna och kommer att snedvrida de möjligheter som global handel medför för europeiska små och medelstora företag. Enligt en nyligen genomförd undersökning från GD Handel förväntas den globala handeln minska med mellan 10 % och 16 % under 2020. För EU-27 förväntas den beräknade minskningen uppgå till mellan 9 % och 15 % för export utanför EU-27, vilket innebär en minskning av exporten utanför EU-27 på 282–470 miljarder euro (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK påminner om att 36 miljoner arbetstillfällen i EU är beroende av export utanför EU, varav 13,7 miljoner innehas av kvinnor. Mellan år 2000 och 2017 ökade andelen arbetstillfällen med koppling till export till resten av världen med 66 %, vilket innebar 14,3 miljoner nya arbetstillfällen. Andelen arbetstillfällen i EU med koppling till försäljning av varor och tjänster till resten av världen ökade från 10,1 % år 2000 till 15,3 % år 2017 (2). Kommittén noterar med oro att ILO uppskattar att 12 miljoner arbetstillfällen kommer att gå förlorade enbart i Europa under 2020 på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK understryker vikten av fri, regelbaserad internationell handel som gynnar alla handelspartner. Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta att försvara EU:s handelsintressen och bekämpa den allt större tendensen till protektionism. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK noterar att frihandelsavtalen i EU får återverkningar på regional nivå. ReK uppmanar därför kommissionen att systematiskt hålla kommittén underrättad och att i ett tidigt skede av förhandlingarna ta hänsyn till handelns eventuella lokala och regionala återverkningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi anser att frihandelsavtalen bör anpassas till de små och medelstora företagen i samma utsträckning som dessa bör anpassa sig till frihandelsavtalen. De lokala och regionala myndigheterna har en väsentlig roll när det handlar om att förklara frihandelsavtalen för de små och medelstora företagen på fältet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén betonar att alla styresnivåer har ett gemensamt ansvar att se till att globaliseringens fördelar fördelas rättvist och att de negativa effekterna begränsas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det är oroväckande att allt fler åtgärder vidtas som strider mot WTO:s bestämmelser och att hot om en ökad ömsesidig lagstiftningsbörda uppstår till följd av nya diskriminerande icke-tariffära arrangemang och på så sätt är på väg att bli det nya normala i den globala handeln. ReK anser att EU:s befintliga stödprogram och kontrollen av dessa bör utvärderas på nytt mot bakgrund av EU:s konkurrensregler för att med lättnader stödja regioner som påverkas negativt av handelskrig. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vi ställer oss positiva till att kommissionen den 22 december 2017 inrättade en rådgivande grupp för handelsavtal som ska öka graden av öppenhet och inkludering i EU:s handelspolitik. ReK noterar att ingen av de 28 sakkunniga i denna grupp (3) företräder en lokal eller regional myndighet eller någon sammanslutning av sådana. Kommissionen uppmanas att bibehålla expertgruppen i dess nuvarande form och att låta kommittén bibehålla sin status som observatör. Om expertgruppens allmänna struktur ändras förväntar sig ReK att kommittén bjuds in som medlem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK välkomnar att 29 %–31 % av EU:s handel omfattas av förmånshandelsavtal. |
| --- | --- |

10.

Covid-19-relaterade rekommendationer

| 11. | Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande om att inleda förfaranden för en översyn av handelspolitiken, som ska leda till en ny strategi i slutet av året. ReK uppmanar dock kommissionen att se till att man vid denna översyn ägnar tillbörlig aktsamhet och uppmärksamhet åt frågan om genomförandet av frihandelsavtal i medlemsstaternas regioner och städer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Covid-19-pandemin har belyst att de globala ekonomierna är starkt sammanlänkade och att inget land i kristider självt kan tillverka allt det som landet behöver. För att säkerställa ett rättvist, öppet och regelbaserat globalt handelssystem uppmanar ReK därför kommissionen att fortsätta sitt arbete med WTO-reformen. Kommittén noterar på samma sätt att EU i fall där den globala konkurrensen snedvrids fullt ut måste utnyttja sina handelspolitiska skyddsinstrument och utveckla nya verktyg för att hantera tredjeländers marknadssnedvridande metoder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att ta itu med konkurrenssnedvridningar på den inre marknaden till följd av utländska subventioner. I detta avseende väntar ReK på att kommissionens vitbok om ett instrument om utländska subventioner offentliggörs. Framsteg på detta arbetsområde är särskilt viktiga för att säkerställa lika villkor för företag i EU på sådana områden som offentlig upphandling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK noterar att regionerna och deras myndigheter i slutändan står i främsta ledet i hanteringen av krisen och dess hälsoeffekter och ekonomiska konsekvenser. Kommittén anser därför att EU måste arbeta med att bygga upp strategiska lager av viktig utrustning för att förbereda regionerna för framtida pandemier. Kommittén välkomnar i detta avseende kommissionens koncept ”öppet strategiskt oberoende” för att diversifiera de globala leveranskedjorna samt flytta hem viss produktion av viktigt material. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK välkomnar det nya förslaget till flerårig budgetram av den 27 maj, inbegripet nya React-EU och den tillfälliga förstärkningen inom Next Generation EU. I detta sammanhang välkomnar ReK de ytterligare medel som anslagits för sammanhållningspolitiken, som kan användas för att bekämpa krisens ekonomiska konsekvenser, bland annat genom investeringar i och likviditet till drabbade små och medelstora företag lokalt, särskilt i de svåraste drabbade sektorerna. Detta kommer att leda till att många företag och arbetstillfällen räddas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK välkomnar förenklingen av tillämpningen av ett antal EU-finansieringsprogram, däribland InvestEU, mot bakgrund av covid-19-krisen. Kommittén uppmanar dock med kraft kommissionen att fortsätta med systemet med förbättrad tillgång till finansiering inom en rad program efter pandemin i syfte att göra det möjligt för europeiska små och medelstora företag att omvandla teknik för digitalisering och minskade koldioxidutsläpp till lönsamma möjligheter att skapa hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

16.

Förverkliga handelsavtalens fulla potential – regionernas och näringslivets perspektiv

| 17. | ReK ställer sig helhjärtat bakom kommissionens uppfattning att företag i EU bara gynnas av EU:s handelsavtal om de har relevant information om innehållet i dessa avtal och förstår hur de fungerar i praktiken. Kommittén betonar behovet av att involvera regionala företrädare i arbetet med att förbättra genomförandet av frihandelsavtalen och understryker därför att det är viktigt att utarbeta handlingsplaner för genomförande av frihandelsavtalen som är skräddarsydda för varje medlemsstat, deras respektive regioner och regionala affärsintressen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi finner det oroväckande att komplexiteten kring ursprungsregler och de administrativa formulär som EU:s handelspartner kräver för att bevilja förmånsbehandling för företag i EU, liksom den ansträngning som krävs för att bevisa förmånsberättigande ursprung, framstår som oproportionerlig för EU:s små och medelstora företag, eftersom de inte har samma resurser som stora företag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén upprepar sin ståndpunkt sedan länge att EU:s framtida handelsavtal inte får hindra förvaltningar på några nivåer från att tillhandahålla, stödja eller reglera offentliga tjänster, eller hindra dem från att utöka det utbud av tjänster som de erbjuder allmänheten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK påminner om att merparten av de små och medelstora företagens exportverksamhet i huvudsak äger rum på den inre marknaden (4), och att endast omkring hälften av dem säljer sina varor utanför EU-28 (5). Kommittén konstaterar också att de små och medelstora företagens exportverksamhet är ytterst koncentrerad i och med att sex medlemsstater (6) står för mer än två tredjedelar av den totala exporten från små och medelstora företag i EU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Enligt en undersökning som nyligen genomfördes av ReK och Eurochambres krävs följande åtgärder för ett ändamålsenligt genomförande av handeln: (7)







  a) | Ta itu med kunskapsluckan kring EU:s frihandelsavtal genom att ge praktisk information om hur små och medelstora företag kan utnyttja ett visst frihandelsavtal i praktiken och genom mer informationsverksamhet riktad till näringslivet på regional och lokal nivå (utbildning, seminarier, workshoppar, kampanjturnéer osv.). |
| --- | --- | --- |

21.

a)

Ta itu med kunskapsluckan kring EU:s frihandelsavtal genom att ge praktisk information om hur små och medelstora företag kan utnyttja ett visst frihandelsavtal i praktiken och genom mer informationsverksamhet riktad till näringslivet på regional och lokal nivå (utbildning, seminarier, workshoppar, kampanjturnéer osv.).

| b) | Förbättra användarvänligheten hos de kostnadsfria verktyg som finns till stöd för företag och små och medelstora företag samt allmänhetens medvetenhet om deras existens. |
| --- | --- |

b)

Förbättra användarvänligheten hos de kostnadsfria verktyg som finns till stöd för företag och små och medelstora företag samt allmänhetens medvetenhet om deras existens.

| c) | Ta itu med komplexiteten och den bristande samstämmigheten i ursprungsregler och tullförfaranden. |
| --- | --- |

c)

Ta itu med komplexiteten och den bristande samstämmigheten i ursprungsregler och tullförfaranden.

| d) | Snabbt införa en kostnadsfri kalkylator för ursprungsregler online som ett extra förstahandsstöd till små och medelstora företag i EU för att hjälpa dem att hantera komplexiteten kring dessa regler i EU:s handelsavtal. |
| --- | --- |

d)

Snabbt införa en kostnadsfri kalkylator för ursprungsregler online som ett extra förstahandsstöd till små och medelstora företag i EU för att hjälpa dem att hantera komplexiteten kring dessa regler i EU:s handelsavtal.

| 22. | ReK anser att mer måste göras för att sprida information om hur den internationella handeln fungerar, särskilt på medlemsstatsnivå och nivån för deras lokala och regionala myndigheter, som har en viktig roll att spela tack vare sin kunskap om och närhet till små och medelstora företag på fältet. Här ser vi en möjlighet för ReK och kommissionen att systematiskt arbeta tillsammans för att sprida relevant information och utveckla relevanta, interaktiva verktyg, t.ex. en kalkylator för ursprungsregler för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén välkomnar kommissionens framskridna arbete med den internetportal som kommer att integrera två databaser, databasen över marknadstillträde och handelsrådgivningstjänsten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vi välkomnar också kommissionens befintliga verktyg för att främja och stödja små och medelstora företag i EU i deras internationaliseringsansträngningar för att bli mer konkurrenskraftiga globalt, och understryker behovet av att se till att dessa verktyg tillämpas nedifrån och upp. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK bekymras över de kvarstående problem med handelspartner som tas upp i kommissionens rapport, särskilt över att EU:s produkter fortfarande stöter på hinder när det gäller tillträdet till ett antal marknader i partnerländer. Ett ömsesidigt obyråkratiskt erkännande av tekniska standarder bör ges hög prioritet. |
| --- | --- |

25.

Se till att det globala ekonomiska engagemanget inte leder till ojämlikhet bland EU:s regioner

| 26. | ReK menar att vissa ekonomiska sektorer, och därmed även de regioner där de är belägna, sannolikt kommer att påverkas negativt, trots den övergripande ekonomiska tillväxt som frihandelsavtalen ger upphov till. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén delar kommissionens åsikt att EU:s handelsavtal skapar en stor potential för export av jordbruksprodukter från EU men är bekymrad över att utkastet till interimsrapport om bedömningen av konsekvenserna för den hållbara utvecklingen av handelsavtalet med Mercosur antyder att EU:s jordbruk och landsbygdsområden förväntas drabbas av negativa effekter, och detta är orsaken till att avtalet i sin nuvarande form förkastats av vissa medlemsstater. ReK insisterar även på att Mercosuravtalet ska bedömas mot målet att minska utsläppen av växthusgaser. I detta avseende bör ratificeringen av avtalet mellan EU och Mercosur förbindas med villkor om åtgärder för att vända den nuvarande rekordstora avskogningen i brasilianska Amazonas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Enligt den enkät som ReK i samarbete med Eurochambres genomfört om genomförandet av frihandelsavtal ses också det allt större konkurrenstrycket från utländska företag som ett betydande problem för regionerna när EU:s handelsavtal träder i kraft (8). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Såsom påpekas i en EPRS-studie (9) som bygger på en analys av handelsflödena i vissa medlemsstater är regionernas exportresultat positivt och starkt korrelerade till BNP, och handeln är starkt koncentrerad till ett fåtal regioner i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK påminner om att kommissionen uppmärksammat globaliseringens ojämna territoriella konsekvenser i diskussionsunderlagen ”Hur vi bemöter globaliseringen” och ”Framtiden för EU:s finanser”, och understrukit att globaliseringens vinster visserligen har stor spridning, men att kostnaderna ofta är lokala. |
| --- | --- |

30.

| 31. | För att få bukt med de ojämlikheter som beskrivs ovan krävs en EU-omfattande lösning för att se till att inga människor eller regioner hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén är fast övertygad om att territoriella konsekvensbedömningar kan bli kraftfulla verktyg för att i ett tidigt skede kartlägga och kvantifiera handelsavtalens eventuella asymmetriska effekter på europeiska regioner, så att de berörda regionerna kan införa rätt typ av offentliga strategier för att hantera effekterna. Detta är ett avgörande inslag i utformningen av en sund, insynsvänlig och evidensbaserad handelspolitik. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK lägger särskild vikt vid sammanhållningspolitikens roll för att förbättra EU-regionernas konkurrenskraft genom riktade investeringar anpassade till ett specifikt territoriums behov inom sådana nyckelsektorer som nätverksinfrastruktur, forskning och innovation, små och medelstora företag, it-tjänster, miljö- och klimatåtgärder, arbetstillfällen av god kvalitet och social inkludering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Mot bakgrund av de starka beläggen för att det finns regionala mönster i den internationella handeln påminner ReK om att det, om EU ytterligare ska liberalisera handeln, är absolut nödvändigt att alla viktiga initiativ på området föregås av konsekvensbedömningar med fokus på eventuella effekter på den nationella nivån och i synnerhet nivåerna under den nationella. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén välkomnar att kommissionen, i sin återhämtningsplan från maj 2020, har föreslagit att stärka dess nödinsatser, inbegripet Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och göra dem flexiblare så att resurser vid behov kan sättas in snabbt och i stor omfattning. ReK förväntar sig att kommissionen snabbt anger huvuddragen i sitt förslag och upprepar (10) mot denna bakgrund att det i det föregående förslaget om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för finansieringsperioden 2021–2027 fastställdes relativt höga tröskelvärden för stödberättigande (minst 250 uppsägningar) (11) och ett lågt budgetanslag på 225 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

35.

Handelspolitik som ett nyckelinstrument för att öka hållbarheten

| 36. | Kommittén är fast övertygad om att handelspolitiken har en viktig roll att spela när det gäller att se till att globaliseringen får positiva ekonomiska, sociala, territoriella och miljömässiga konsekvenser för människor och företag i och utanför Europa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén påminner om att det enligt en särskild Eurobarometerundersökning från 2019 (12) har skett en ökning i andelen svar där det talas om farhågor angående den internationella handelns negativa miljöpåverkan, och samma undersökning visar att det har skett en ökning i andelen svar där de tillfrågade anser att de inte drar nytta av den internationella handeln på grund av dess miljöpåverkan. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK påminner om att den gröna given bör integrera handelspolitiken med ekonomi-, reglerings- och konkurrenspolitiken i en omfattande insats för att hjälpa miljön och sätta upp höga miljöambitioner för industrin som helhet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK anser att en mekanism för att hantera ”koldioxidläckage” skulle kunna användas för att skapa konkurrens på lika villkor. Kommittén noterar dock att åtgärden måste balansera miljö-, handels- och rättviseaspekter, så att man undviker att repressalier utlöses mot export från EU-länderna, vilket skadar EU:s industri. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén stöder helhjärtat kommissionens handlingsplan med 15 punkter som ett viktigt instrument för att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling, som ingår i alla moderna EU-handelsavtal, mer verkningsfulla. Detta kan dock endast genomföras med lämpliga klausuler som gör hållbarhetskraven verkställ-, kontroller- och sanktionerbara. |
| --- | --- |

40.

| 41. | När det gäller frågan om huruvida överträdelser av en bestämmelse i kapitlet om handel och hållbar utveckling bör leda till vissa handelskonsekvenser (handelsrelaterade konsekvenser) stöder ReK uppfattningen att det också bör införas sanktionsmekanismer för det fall att handelspartner ägnar sig åt illojal konkurrens genom att t.ex. undergräva grundläggande ILO-normer eller hållbarhetsnormer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi framhåller behovet av ett bättre genomförande av kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal, genom mjuka åtgärder och bättre utnyttjande av EU:s och medlemsstaternas egna diplomatiska resurser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén begär dessutom att EU:s handelsavtal ska innehålla strikta bestämmelser om felaktig eller orättmätig internprissättning och om börsnoterade företags skatteflykt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén instämmer i att kapitel om handel och hållbar utveckling, genom handel, kan förbättra förhållandena i fråga om anständiga arbetsvillkor, miljöskydd och bekämpning av klimatförändringar i syfte att uppnå en faktisk och hållbar politisk förändring (13) i tredjeländer. Vi noterar dock samtidigt att dessa frågor per definition är avhängiga av demokratiska processer inom ett visst lands konstitutionella ordning. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK välkomnar i anslutning till detta kommissionens beslut att utse en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal, som nära ska övervaka genomförandet av de klimat-, miljö- och arbetarskyddsbestämmelser som är förankrade i EU:s handelsavtal. Kommittén är övertygad om att den ansvariga för efterlevnaden av handelsavtal kommer att upprätta solida kommunikationskanaler med det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna. Vi uppmanar kommissionen att se till att denna tjänst tilldelas de medel som behövs för att dessa mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

45.

| 46. | I detta sammanhang hänvisar ReK dock till sin studie om den demokratiska dimensionen av EU:s förhandlingar om handelsavtal: medborgarnas och de lokala och regionala myndigheternas roll och ansvar, där det betonas att tillgång till information inte i sig är tillräckligt för att säkerställa en öppen och inkluderande process och att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt mekanismer på nationell och lokal nivå för att trygga tillgången till denna information. I synnerhet framhåller de lokala och regionala myndigheterna att det ofta saknas formella mekanismer för dialog med den relevanta nationella nivån i fråga om handelspolitik, en brist som är ännu mer kännbar på EU-nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi anser samtidigt att EU:s handelspolitik inte får undergräva EU:s utvecklingsbiståndsinsatser i tredjeländer och efterlyser en balanserad strategi för frihandel när det gäller bräckligare ekonomier. Vi påminner om vikten av både fri och rättvis handel och framhåller möjligheten att minska fattigdomen genom interregional och intraregional ekonomisk integration. Kommittén efterlyser större politisk samstämmighet inom de internationella handels- och utvecklingssektorerna. Vi noterar EU:s övergång från internationellt utvecklingsbistånd till en strategi som bygger på mer jämlika partnerskap. |
| --- | --- |

47.

Mildra de negativa effekterna av den unika utvecklingen på vissa sektorer och regioner

| 48. | ReK uppmanar alla institutionella nyckelaktörer att lägga särskild vikt vid de befintliga handelsförbindelserna mellan regioner i EU-27 och Förenade kungariket, eftersom konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde för de respektive ekonomierna i hög grad kommer att avgöras av dessa. Lämpliga åtgärder bör tas fram för sektorer och territorier som skulle drabbas särskilt hårt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Vi välkomnar kommissionens rekommendationer till rådet av den 3 februari 2020 om att inleda förhandlingar om ett nytt partnerskap med Förenade kungariket, och anser att kommissionen måste säkerställa att det framförhandlade avtalet försvarar EU:s intressen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK hänvisar till ståndpunktsdokumentet från den spanska delegationen vid Europeiska regionkommittén (14) och finner det beklagligt att Förenta staternas beslut att införa ytterligare tullar på europeiska produkter, vilka uppgår till 7,496 miljarder US-dollar, som en motåtgärd på grund av det stöd till flygplanstillverkaren Airbus som beviljats av EU och vissa av medlemsstaternas regeringar, huvudsakligen kommer att drabba jordbruksprodukter och jordbruksbaserade livsmedelsprodukter som produceras i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén betonar att de amerikanska ståltullarna har lett till allvarliga omläggningar av handeln med stålprodukter från tredjeländer, som i allt högre grad kommer in på den europeiska marknaden. Effektiviteten i EU:s skyddsåtgärder inom stålsektorn bör ses över på nytt mot bakgrund av den försämrade konjunkturen för stålindustrin, så att ytterligare skada för de inhemska stålföretagen undviks. Ett återkallande av de höjningar av tullkvoterna som hittills gjorts bör uttryckligen tas upp i denna översyn. |
| --- | --- |

51.

Säkerställa lika villkor för EU:s företag i ett regelbaserat handelssystem

| 52. | Vi erinrar om att EU-sanktioner som införs mot tredjeländer av olika geopolitiska skäl och som inte är kopplade till handel möter motsanktioner som slår oproportionerligt mot vissa regioner som har etablerade handelsförbindelser med dessa tredjeländer. Kommittén anser att rätt balans måste säkerställas mellan att vidta kompensationsåtgärder och att bevara konkurrensen, samt att EU:s befintliga stödprogram bör utvärderas på nytt för att stödja regioner som påverkas negativt av handelskrig. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén uppmärksammar den senaste tidens krav på en mer bestämd EU-handelspolitik som försvarar teknik, företag och marknader mot illojala handelsmetoder från länder utanför EU, och anser att EU behöver en mer proaktiv handelspolitik där man är beredd att skydda sina företag genom lämpliga utjämningsåtgärder som håller jämna steg med värdekedjans utveckling på senare tid och genom en bindande rättslig ram för handelskonflikter. ReK lovordar EU:s stöd för multilateralism och de många förslag på WTO-reformer som man lagt fram, liksom kommissionens proaktiva inställning till dödläget i WTO:s överprövningsorgan, dvs. det tillfälliga arrangemanget med Kanada och Norge. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Även om det rimligen kan förväntas att inget land kan isolera sig från globaliseringen utan att ådra sig enorma kostnader är risken för ett sammanbrott i det multilaterala handelssystemet reell, och därför måste EU överväga en plan B. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Vi stöder helhjärtat kommissionens förslag till ändring av genomdrivandeförordningen för att göra det möjligt för kommissionen att vidta motåtgärder i situationer där en partner förhindrar att en tvist når den punkt där ett sådant godkännande kan beviljas. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén delar uppfattningen att EU måste lägga i en kraftigare växel för att säkerställa ömsesidighet och bekämpa protektionism när det gäller tillträdet till upphandlingsmarknader i tredjeländer. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vi beklagar därför bristen på framsteg i de interinstitutionella förhandlingarna om det reviderade förslaget om ett instrument för internationell upphandling (15), som kommissionen lade fram 2016. |
| --- | --- |

57.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf

3

(4)  EPRS, ”CETA implementation: SMEs and regions in focus”, studie på uppdrag av ReK av den 18 november 2019, finns på http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179

4

(5)  Flash Eurobarometer 421, ”Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises”, oktober 2015.

5

(6)  Belgien, Tyskland, Spanien, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket.

6

(7)  Eurochambres och ReK:s enkät ”Implementation of Free Trade Agreements – challenges and opportunities for businesses and regions”, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/ECON/Survey_Note_CoR-Eurochambres_Survey_15_November_2019.pdf

7

(8)  Europeiska regionkommitténs och Eurochambres enkät om genomförandet av frihandelsavtal, augusti–oktober 2019.

8

(9)  EPRS, ”Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade”, studie på uppdrag av ReK av den 27 oktober 2017, finns på http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695

9

(10)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att stärka den territoriella motståndskraften: Förbättra regionernas och kommunernas möjligheter att bemöta globaliseringen (EUT C 54, 13.2.2018, s. 32).

10

(11)  Särskilt med tanke på att USA:s motsvarande program (Trade Adjustment Assistance, TAA) inte innehåller någon bestämmelse om ett minsta antal uppsägningar.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2246

12

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_19_6294

(13)  Europaparlamentet, ”Free trade or geo-economics? Trends in world trade”, Utredningsavdelningen för yttre förbindelser, generaldirektoratet för unionens externa politik, september 2019.

13

(14)  Ståndpunktsdokument från den spanska delegationen vid Europeiska regionkommittén om inverkan av handelstvister och införandet av nya tullar på jordbruksprodukter och jordbruksbaserade livsmedelsprodukter på de regionala och lokala ekonomierna i EU, https://cor.europa.eu/sv/news/Pages/US-tariffs-on-EU-agri-food-products.aspx

14

(15)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/march/tradoc_157728.pdf

15

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/28

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kontroll av ändamålsenligheten i vattenramdirektivet, grundvattendirektivet, direktivet om miljökvalitetsnormer och översvämningsdirektivet

(2020/C 324/05)

| Föredragande: | Piotr CAŁBECKI (PL–EPP), regionpresident, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | SEC(2019) 438
  SWD(2019) 439
  SWD(2019) 440 |

Föredragande:

Piotr CAŁBECKI (PL–EPP), regionpresident, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern)

Referensdokument:

SEC(2019) 438

SWD(2019) 439

SWD(2019) 440

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Inledande kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar det lägliga genomförandet av kontrollen av ändamålsenligheten i vattenramdirektivet och översvämningsdirektivet, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 19.2 i vattenramdirektivet: ”Kommissionen kommer att se över detta direktiv senast 19 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och föreslå nödvändiga ändringar”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK konstaterar att vatten är den viktigaste allmänna nyttigheten och en begränsad resurs som måste skyddas och användas på ett hållbart sätt, när det gäller både kvalitet och kvantitet. Dess skydd och förvaltning sträcker sig över regionala och nationella gränser, eftersom 60 % av alla avrinningsområden i EU sträcker sig utanför en enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De sektorer i EU som är beroende av vatten genererar 3,4 biljoner euro varje år, vilket motsvarar 26 % av EU:s årliga bruttoförädlingsvärde, och sysselsätter ungefär 44 miljoner människor. Samtidigt konstaterar kommittén med bestörtning att bara 40 % av Europas ytvatten uppskattas ha god ekologisk status och bara 38 % god kemisk status (1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | På grund av covid-19-pandemin efterlyser ReK förbättringar när det gäller sterilisering av avloppsvatten, mer forskning om bättre tillvaratagande av avloppsvatten (svart- och gråvatten) och ökad användning av naturbaserade lösningar för att undanröja eventuella epidemiologiska hot mot vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vatten är oumbärligt för miljön och för mänsklighetens existens. De lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna har en viktig roll att spela vad gäller övervakning samt förebyggande och avhjälpande åtgärder för att uppnå och garantera vatten av hög kvalitet. Städerna och regionerna står i främsta ledet när det gäller att tillhandahålla allmän tillgång till vatten och sanitet som en grundläggande rättighet. Det är viktigt att åtgärda den bristande sakkunskapen, överbyråkratiseringen och bristen på samordning mellan flera nivåer, som har negativa effekter på effektiviteten och som kan göra det omöjligt att tillämpa bra rutiner på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK påminner om vattnets betydelse för EU-medborgarna, vilka beslutade att ägna ett av de första europeiska medborgarinitiativen åt sina problem i anslutning till EU:s vattenpolitik. Denna kontroll av ändamålsenligheten följer också av kommissionens åtaganden till följd av det europeiska medborgarinitiativet ”Right2Water” (2) om att främja tillgång till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

6.

B.   Slutsatser av kontrollen av ändamålsenligheten

| 7. | ReK noterar slutsatsen av kontrollen av ändamålsenligheten att direktiven på det stora hela är ändamålsenliga, med visst utrymme för förbättring. Direktiven har lett till en högre skyddsnivå för vattenförekomster och hantering av översvämningsrisker. Att målen för vattenramdirektivet ännu inte har uppnåtts helt beror i hög grad snarare på otillräcklig finansiering, långsamt genomförande och otillräcklig integrering av miljömålen i sektorspolitiken än på brister i lagstiftningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I kontrollen av ändamålsenligheten identifieras kemikalier som ett område där det finns utrymme att förbättras och uppnå bättre resultat. Samtidigt som det finns vissa belägg för att vattenramdirektivet, direktivet om miljökvalitetsnormer och grundvattendirektivet har lett till minskade kemiska föroreningar av EU:s vatten, konstateras i analysen tre områden där den nuvarande lagstiftningsramen inte är optimal: nationella skillnader (variabilitet vad gäller förteckningar över lokala föroreningar och de gränsvärden de inte bör överstiga); förteckningen över prioriterade ämnen (en utdragen process); och det faktum att man i direktivet om miljökvalitetsnormer och grundvattendirektivet utvärderar riskerna för människor och miljön huvudsakligen på grundval av enskilda ämnen, utan att hänsyn tas till de kombinerade effekterna av blandningar, och att de med nödvändighet bara omfattar en mycket liten del av de ämnen som finns i miljön. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén påpekar att kvaliteten på dricksvattentäkterna alltjämt är hotad, och beklagar därför att kontrollen av ändamålsenligheten inte fokuseras på genomförandet av artikel 7 i vattenramdirektivet, som handlar om att undvika försämrad kvalitet på de vattenförekomster där uttag av dricksvatten sker och om att minska den nivå av vattenrening som krävs för att producera dricksvatten, samt på vilken effekt denna artikel har. De aktörer som ansvarar för dricksvattnet bör ha tillgång till vattentäkter med vatten av hög kvalitet så att vattenreningskostnaderna kan minskas, och vi uppmanar därför kommissionen och medlagstiftarna att säkerställa höga kvalitets- och säkerhetsnormer och politisk samstämmighet när dricksvattendirektivet, inklusive dess bestämmelser om tillgång till vatten, omarbetas (3). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vi uttrycker vår besvikelse över att det i kontrollen av ändamålsenligheten saknas en mer djupgående analys av följderna av EU-domstolens dom i Wesermålet (4). Tillämpningen av försämrings- och förbättringsklausulerna i artikel 4.1 och undantagsklausulerna i artikel 4.4–7 i vattenramdirektivet har lett till rättsosäkerhet för både operatörer och myndigheter. I synnerhet behövs ytterligare analys av hur verksamheter som skyddar miljön (till exempel avloppsreningsverk) eller bidrar till klimatomställning och hushållning med energi och resurser påverkas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Eftersom mer än hälften av alla Europas vattenförekomster för närvarande är föremål för undantag, är utmaningarna med att uppnå lyckade resultat senast 2027 minst sagt väsentliga och sannolikheten att resultaten uppnås i tid till 2027 är liten. Kommittén understryker därför att insatserna och resurserna samt genomförandet och tillämpningen av vattenramdirektivet måste förstärkas betydligt, och insisterar på att vattenförekomster måste skyddas enligt vattenramdirektivet även efter 2027. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK uppmanar kommissionen att komplettera utvärderingen med erfarenheter från medlemsstater som tillämpar vattenramdirektivet i enlighet med Weserdomens principer. Det är bekymmersamt att flera länder inte genomför direktivet i tillräcklig utsträckning, men det är inget skäl för att bortse från de rättsliga problem som uppstått där det görs. |
| --- | --- |

12.

C.   Politisk samstämmighet: vattenramdirektivet och annan EU-lagstiftning

| 13. | ReK uppmanar till mindre silotänkande avseende vatten och större samstämmighet och samordning mellan all EU-lagstiftning med inbördes koppling, i synnerhet vad gäller frågor som rör klimatförändringarna, den cirkulära ekonomin och nya förorenande ämnen. Klimatresilient vattenförvaltning bör integreras i all EU-politik och det bör sättas en tydlig och ambitiös målsättning i vattenramdirektivet för både begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén betonar kopplingen mellan vattenramdirektivet och översvämningsdirektivet och andra politikområden där lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll, såsom fysisk planering, jordbruk, energiproduktion, i synnerhet vattenkraft (och energiförsörjning), termisk användning av vatten för uppvärmning och kylning, vattenvägtransport, människors hälsa, turism, genomförandet av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (nedan kallat ”avloppsvattendirektivet”) och nitratdirektivet med mera. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK välkomnar i detta avseende den samtidiga utvärderingen av avloppsvattendirektivet, som är en central del av Europas avloppsvattentjänster, med resultat som liknar dem i kontrollen av ändamålsenligheten: Det behövs en effektiv och ändamålsenlig tillämpning av de befintliga rättsliga instrumenten som medför väsentliga samhälleliga och miljömässiga fördelar. Vi beklagar dock att man i utvärderingen inte analyserade avloppsvattendirektivets ändamålsenlighet vad gäller utsläpp av industriellt avloppsvatten i ledningsnät och reningsverk. Likaså beklagar vi avsaknaden av en rättslig analys över hur den bristande samstämmigheten mellan vattenramdirektivets artikel 4 och avloppsdirektivets artiklar 10, 7 och 2.9 påverkar Europas allra effektivaste avloppsreningsverk. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Utöver detta understryker kommittén skillnaderna i medlemsstaternas tillvägagångssätt vad gäller fosfor och eutrofiering, och uppmuntrar till större samstämmighet mellan avloppsvattendirektivet och vattenramdirektivet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK anser att det är mycket viktigt att kommissionen strävar efter en ökad tillämpning av de rättsliga förpliktelser som omfattar den huvudsakliga påverkan på vattenmiljön, till exempel de som fastställts i nitratdirektivet och avloppsvattendirektivet. Det bör riktas stor uppmärksamhet på nya mikroföroreningar, inbegripet från mikroplaster och läkemedel, eftersom de tekniker som för närvarande används i reningsverk inte kan undanröja mikroföroreningar helt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK understryker att intensivt jordbruk är ett av de främsta hoten mot yt- och grundvattnet, genom bland annat vattenuttag och föroreningar från bekämpningsmedel, gödningsmedel och läkemedelsrester från antibiotika som ges till djuren. I den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste full hänsyn tas till vilken effekt jordbruket har på vattenresurserna, och en övergång till mer vattenvänliga metoder främjas. Några förslag är att utvidga miljövillkoren för att kunna få stöd till att omfatta alla bestämmelser i vattenramdirektivet, att främja mer miljövänligt jordbruk genom så kallade miljöprogram, liksom att uppmuntra till dialog och utbyte av bästa praxis mellan aktörer som ansvarar för vattnet, berörda icke-statliga organisationer och jordbrukare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK påminner om att vatten är en avgörande faktor för en välfungerande biosfär, bioproduktivitet och absorptionsförmåga och att vatten påverkar och påverkas av verksamhet inom flera olika ekonomiska sektorer, främst jordbruks-, energi- och industrisektorerna. De pågående och kommande diskussionerna under den nuvarande mandatperioden är ett bra tillfälle att säkerställa att hänsyn tas till vatten, och till de övergripande målen i vattenramdirektivet, även i politiken för andra sektorer. I den europeiska gröna given sätts ambitiösa mål upp om att minska resursanvändningen, föroreningarna och förgiftningen. För fullständig politisk samstämmighet bör därför målen i vattenramdirektivet tydligt ingå i sådana strategier som den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, nollutsläppsplanen, den nya strategin för biologisk mångfald och från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK framhåller möjligheten att använda återvunnet vatten för bevattning inom jordbruket för att minska vattenbristen, stödja klimatanpassningen och främja en cirkulär ekonomi. ReK välkomnar i detta sammanhang att rådet och Europaparlamentet har antagit en förordning om minimikrav för återanvändning av vatten och upprepar sin ståndpunkt om återanvändning av vatten som uttrycktes i yttrandet om förslaget (5). |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK uppmanar kommissionen att inrätta ett fullständigt operativt övervakningssystem för regelbunden insamling av uppdaterade mätningsdata om resthalter av bekämpningsmedel i miljön (särskilt i mark och vatten), möjligen baserat på den framgångsrika erfarenheten med markövervakningssystemet från den statistiska ramundersökningen av markanvändning och marktäckning (Lucas). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén välkomnar kommissionens beslut av den 13 januari 2020 om att förbjuda tiakloprid, ett neonikotinoidbaserat växtskyddsmedel som väcker miljömässiga farhågor, särskilt vad gäller dess påverkan på grundvatten, och bedöms som farligt för människors hälsa av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. ReK efterlyser även ett förbud mot glyfosat och en gemensam jordbrukspolitik som stöder en utfasning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

22.

D.   Nästa steg för att uppnå god status i EU:s vattenförekomster

| 23. | Vi understryker tydligt att vattenramdirektivet har blivit en milstolpe i förbättringen av vattenresurserna i Europa och en referenspunkt för de andra kontinenterna. Med tanke på de 20 senaste årens nya utmaningar (t.ex. klimatförändringar, mikroplaster, läkemedel, kemikalier och antibiotika) och lösningar (nya tekniker och metoder), och mot bakgrund av målen för hållbar utveckling och den europeiska gröna given, behöver dock vattenramdirektivet snarast uppgraderas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK uppmanar därför till ett paradigmskifte som innebär att vi ser biosfären på ett sätt som är evolutionärt (genom att öka människors medvetenhet om att biosfären alltid har förändrats) och mer ekosystembaserat (genom att inbegripa tillrinningsområdenas hållbarhet och minskade koldioxidutsläpp), och även till att främja en ökad förståelse av ekologiska processer, inbegripet vatten-, koldioxid-, kväve- och fosforkretslopp. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén påpekar att inom ramen för det nya paradigmet skulle varje tillrinningsområde anses som en unik ”platonsk superorganism” där en kombination av geomorfologi, klimat, ekosystem (naturliga och sådana som ändrats av människor) och olika former av mänsklig verksamhet påverkar vattnets kretslopp och ekologiska status. Detta bör inte bara betraktas ur ett säkerhets- och resursperspektiv, utan främst som ett sätt att säkerställa en hållbar framtid, hälsa och god livskvalitet för alla. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK efterlyser att slutsatserna från kontrollen av ändamålsenligheten ska påskynda utvecklingen av ett tvärvetenskapligt, integrerande paradigm med tillhörande innovativa lösningar för att uppnå nollutsläpp för luft, vatten och mark inom ramen för den europeiska gröna given. Vi anser att det är absolut nödvändigt att bevara och återställa den biologiska mångfalden i floder, sjöar, våtmarker och flodmynningar, samt att förebygga och minimera eventuella skador efter översvämningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmanar till att utveckla en ny, övergripande dimension av vattenramdirektivet i vilken förebyggande av översvämningar bör integreras med förebyggande av torka och åtgärder för att förbättra tillrinningsområdenas hållbarhetspotential (ur ett ekohydrologiskt perspektiv som består av fem delar: vatten, biologisk mångfald, klimatresiliens, ekosystemtjänster för samhället och andra faktorer, i synnerhet kultur och utbildning). |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK betonar behovet av att utveckla och genomföra bästa hanteringspraxis och innovativa tekniker för att minska mikroföroreningar, inbegripet från bekämpningsmedel, antibiotika, mikroplaster och andra farliga ämnen. Kommittén understryker att föroreningar måste åtgärdas vid källan med hjälp av ett heltäckande kunskapsunderbyggt och deltagandebaserat tillvägagångssätt där medborgarna involveras, alla aktörer spelar en roll, och de mest rättvisa och kostnadseffektiva lösningarna föredras. Lösningarna måste anpassas till lokala villkor, ta itu med konsekvenserna av att direktivet inte följts och tillgodose väl identifierade behov och långsiktiga överväganden snarare än bygga på ”enkla tekniska lösningar”, såsom kommissionen betonade vid sin kontroll av ändamålsenligheten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK efterlyser mer forskning och innovation när det gäller diversifiering av vattentäkterna för att trygga vattenförsörjningen, i synnerhet i europeiska städer med stor inflyttning och i de regioner som i allt större utsträckning drabbas av långa perioder av torka. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi föreslår att innovativa verktyg införs snarast för att uppnå god ekologisk status i de europeiska tillrinningsområdena, såsom ekohydrologiska naturbaserade lösningar (se Unescos ”World Water Development Report 2018. Nature-Based Solutions for Water”). De ekohydrologiska naturbaserade lösningarna ökar den hydrotekniska infrastrukturens effektivitet, särskilt i jordbruks- och stadslandskap, vad gäller begränsning av och anpassning till de klimatförändringar som pågår, och främjar tillrinningsområdenas flerdimensionella hållbarhetspotential i förhållande till vatten; biologisk mångfald; ekosystemtjänster för samhället; klimatresiliens; kultur och utbildning (6). De främjar också ett helhetsperspektiv genom att uppmuntra till tvärvetenskaplig forskning och utbildning på hållbarhetsområdet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK vill uppmärksamma små och medelstora avloppsreningsverk som har permanenta problem med återkommande effektivitetsnedgångar och rekommenderar att den ekohydrologiska naturbaserade lösningen med på varandra följande sedimentations- och biofiltreringssystem används för att minska föroreningspulserna i utflödena och uppnå god ekologisk status i sötvattensekosystemen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK betonar att, enligt den senaste utvecklingsrapporten om vattentillgångarna i världen, använder endast 5 % av investeringarna i anknytning till vattenförvaltning ekohydrologiska naturbaserade lösningar, medan det borde vara fler. Föroreningar från diffusa källor och dagvatten från tätbebyggelse utgör nästan 50 % av alla föroreningar i tillrinningsområdena (föroreningar från diffusa källor från jordbrukslandskap och dagvatten från tätbebyggelse och transportinfrastruktur samt fosfor- och kvävebelastningen från föroreningar från diffusa källor till exempel i Östersjön). De begränsas mest effektivt med ekohydrologiska naturbaserade lösningar. Detta innebär att ekohydrologiska naturbaserade lösningar måste tillämpas tio gånger oftare än vad som sker i dag för att begränsa föroreningarnas effekter, huvudsakligen genom att genomföra naturbaserade lösningar inom ramen för de ekohydrologiska principerna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén betonar att översvämningsdirektivet, med tanke på klimatförändringarnas tilltagande effekter, bör integreras med vattenramdirektivet för att förbättra grundvattenbildningen, floddalarnas upptagningsförmåga genom upptagning i flodslätterna och poldrarna och återställandet av vattennivåerna i närliggande sjöar och våtmarker. ReK betonar att det är av avgörande betydelse att förbättra tillrinningsområdenas upptagningsförmåga, eftersom vatten – genom att stimulera biologisk produktivitet – ökar ackumuleringen av kol och cirkuleringen av näringsämnen, så att näringsämnena hindras från att läcka ut i vattnet och atmosfären, och eutrofiering och giftig algblomning därmed undviks. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK understryker att den gemensamma jordbrukspolitiken, nitratdirektivet och växtskyddsmedelsförordningen bör harmoniseras med vattenramdirektivet, i syfte att minska förorening från diffusa källor (kväve och fosfor), som på senaste tiden genererat 20–50 % av näringsämnesbelastningen till sjöar, reservoarer och kustområden. I regioner med en stor andel industriell uppfödning verkar det svårt att uppnå detta mål om man inte inom den gemensamma jordbrukspolitiken och den nationella politiken – i enlighet med målen i den gröna given och strategierna för biologisk mångfald och från jord till bord – åtar sig att avsevärt minska denna form av jordbruk. Skapandet av högeffektiva ekotonområden mellan land och vatten som består av denitrifiering och geokemiska barriärer skulle också bidra till detta. Kommittén betonar att man genom att öka jordbrukslandskapets komplexitet (ekotoner där land möter vatten (ELV), trädrader (TR) och skyddsbälten (SB)) minskar markens vattenförlust till följd av starka vindar och även förebygger markens förlust av organiskt material och kol. Sådana metoder (ELV, TR och SB) bör därför införlivas i bioekonomistrategin tillsammans med andra åtgärder för att öka vattenupptagningsförmågan i landskapet. Detta skulle avsevärt kunna öka koldioxidinfångning och koldioxidlagring, som är en av prioriteringarna i den gröna given. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Eftersom dagvatten i stadsområden kan generera 10–20 % av belastningen av förorenande näringsämnen i tillrinningsområdet kan effektiv begränsning av detta uppnås, framförallt i ny bebyggelse, genom avancerade ekohydrologiska naturbaserade lösningar till låga kostnader, till exempel på varandra följande sedimentations- och biofiltreringssystem samt hybridsystem där traditionell hydroteknisk infrastruktur integreras med ekohydrologiska naturbaserade lösningar. Det bör samordnas med åtgärder som anpassar bebyggelsen till ett förändrat klimat. Är det praktiskt möjligt bör lösningarna också vidtas i befintlig bebyggelse. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK påminner om att kommittén i sitt yttrande om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken föreslår att man i den kommande gemensamma jordbrukspolitiken inkluderar fem kvantifierbara miljömål (fram till 2027), inklusive en garanti att 100 % av yt- och grundvatten uppfyller kraven i nitratdirektivet, utan undantag. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK påpekar att tidsramen för att genomföra de åtgärder som finns i relevanta förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt är för kort, eftersom det miljömässiga svaret kan ta mycket längre tid än den sexåriga löptiden. Vi anser därför att planeringsperioderna bör förlängas med ytterligare minst två perioder fram till 2039 och uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att ta fram innovativa långsiktiga projekt (7). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Planerna för avrinningsdistrikt och de nationella planerna i vissa medlemsstater innehåller ofta inte några lösningar för bebyggda områden med låg risk för översvämning, vilket gör att all byggnation där, inklusive projekt med inriktning på översvämningsskydd, har blivit omöjlig. För att åtgärda detta bör kommissionen och dess byråer i större utsträckning hjälpa medlemsstaterna att hitta gångbara lösningar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Det behövs en större samstämmighet mellan vattenramdirektivet, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (8) om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel som är förenlig med EU:s miljömål och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (9) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) för att öka övervakningsinsatserna och därefter identifiera de bästa åtgärderna. Farliga kemikalier måste stoppas vid källan och producenternas ansvar för kemiska ämnen som släpps ut på marknaden öka. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK efterlyser en undersökning av hur utnyttjandet av vattenresurser kan inbegripas i den gröna given, särskilt av huruvida algodling kan fungera som ett naturligt sätt att binda koldioxid och som koldioxidneutral energikälla och djurfoder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK anser att genomförandet av Agenda 2030 och FN:s 17 mål för hållbar utveckling bör utgöra en integrerad del av det reviderade vattenramdirektivet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi uppmanar kommissionen att bättre koppla ihop vattenramdirektivet med lokala och regionala territoriella särdrag. Med tanke på att lokala och regionala kuperade områden och bergsområden är relativt sårbara på grund av klimatförhållandena och – i synnerhet vad gäller Apenninernas flodvattenförekomster – deras alltmer tillfälliga natur, är hänvisningen till de villkor som identifierats för denna typ av vattenförekomst (och förmodligen de övervakningsmetoder som fastställts) inte tillräckligt representativa för målen. Detta resulterar i en klassificering som underskattar områdenas kvalitet även i avsaknad av tryck från mänsklig verksamhet, ett kritiskt förhållande som förvärras av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK uppmanar kommissionen att bidra till att öka genomförandepotentialen i städer och regioner i hela EU genom att utvidga befintliga plattformar för att dela bästa praxis och kunskaper, samt att tillhandahålla finansieringsverktyg för att stödja överföring av innovativa metoder och systemlösningar mellan regioner. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén anser, med beaktande av vattenförekomsternas kulturella, historiska och sociala dimensioner, att vattenramdirektivet med sitt övergripande tillämpningsområde bör användas för att främja tvärvetenskapligt samarbete och öppenhet och för att ge medborgarna möjlighet att som ”berörda parter” uttrycka sina åsikter i beslutsfattandet, inbegripet de ekonomiska aspekter som omfattar alla miljötjänster och inte bara de som rör vattenförsörjning och vattenbehandling. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK efterlyser i denna kontext, i enlighet med god förvaltning, utarbetandet av en metod för regelbunden dialog mellan alla berörda parter, beslutsfattare, samhällsorganisationer och forskare (”medborgarforskning”) för att främja deras deltagande i utarbetandet och genomförandet av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheter som har offentligt ägda vattenverk att delta i initiativet Water Erasmus, som låter teknisk personal besöka motsvarigheter i andra medlemsstater för att lära sig om deras metoder för vattenförvaltning. Utbyten av detta slag, liksom andra initiativ såsom tekniska workshoppar, bör intensifieras eftersom de ger möjlighet att öka medvetenheten, främja dialog, lära sig om lösningar och bygga upp kapacitet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommissionen uppmanas att tillämpa alla instrument för att undvika allt slags slöseri med vattenresurser och säkerställa ett korrekt underhåll av vattenflödesanläggningar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK uppmanar kommissionen att påminna alla nationella och lokala institutioner om att vatten är en grundläggande kollektiv nyttighet och att därför bättre genomföra vattenprissättningspolitiken i enlighet med den princip om kostnadstäckning som fastställs i artikel 9 i vattenramdirektivet och att hänvisa till hushåll, jordbruk och industri som ”vattenanvändare”, samt att rekommendera användning av prissättningsåtgärder, t.ex. sommartaxa eller progressiv taxa, som främjar bevarande av resurser. Dessutom bör principen om att förorenaren betalar tillämpas fullt ut genom hållbara finansieringsinstrument såsom utökat producentansvar. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK betonar att minskande globala vattenresurser skapar globala skillnader, vilka kan skapa regionala och globala konflikter. För att förebygga detta är det mycket viktigt att sprida nya paradigm, nya metoder och nya systemlösningar över hela världen, särskilt till områden där vattenresurserna är begränsade, såsom Afrika och Mellanöstern. Kommittén föreslår att kommissionen undersöker möjligheterna till samarbete med Unescos mellanstatliga vattenprogram för att främja Europas ledande roll när det gäller att uppnå vattenhållbarhet på global nivå. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK vill att kravet på skydd av vattentäkter ska gälla även i EU:s kandidatländer och anslutande länder. |
| --- | --- |

50.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska miljöbyråns rapport nr 7/2018, s. 6.

1

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/water-and-sanitation-are-human-right-water-public-good-not-commodity_sv

2

(3)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) (COM(2017) 753 final – 2017/0332(COD)).

3

(4)  Pressmeddelande från Europeiska unionens domstol: https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2015-07/cp150074en.pdf

4

Domstolens fullständiga dom: http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=165446&pageIndex=0&doclang=SV&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1784620

(5)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten (EUT C 86, 7.3.2019, s. 353).

5

(6)  Ecohydrology as an integrative science from molecular to basin scale: historical evolution, advancements and implementation activities.

6

Maciej Zalewski, Ecohydrology and Hydrologic Engineering: Regulation of Hydrology-Biota Interactions for Sustainability.

(7)  Ett exempel är återinförandet av lax i Rhen, där den gradvis hade försvunnit under 50-talet. Rhenkommissionen började genomföra praktiska åtgärder 1991, men lyckade resultat syntes inte förrän 20 år senare.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

9

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/35

---

Förberedande yttrande från Europeiska regionkommittén – Framtiden för EU:s politik för ren luft inom ramen för nollutsläppsvisionen

(2020/C 324/06)

| Föredragande: | János Ádám KARÁCSONY (HU–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Tahitótfalu |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förberedande yttrande |

Föredragande:

János Ádám KARÁCSONY (HU–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Tahitótfalu

Referensdokument:

Förberedande yttrande

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentar

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar den europeiska gröna giv (1) som den nya kommissionen har föreslagit, nollutsläppsvisionen för en giftfri miljö – en av de tre prioriteringar som nämns av den nya kommissionsledamoten med ansvar för miljö – och framför allt den nollutsläppsplan för luft, vatten och mark som ska antas under 2021. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén noterar det ökande stödet från allmänheten i EU för ambitiösa åtgärder för att förbättra luftkvaliteten, såsom rapporteras i den särskilda Eurobarometerundersökningen om inställningen till luftkvalitet från 2019. Utgångspunkten för ambitiösa åtgärder på detta område är den ökande oron för luftföroreningar mot bakgrund av ungdomarnas starka mobilisering för miljön. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Luftföroreningar utgör fortfarande den största miljörelaterade hälsorisken i EU, och orsakar varje år närmare 500 000 förtida dödsfall (tio gånger fler än antalet dödsfall i vägtrafikolyckor). Luftföroreningar är kopplade till luftvägs- samt hjärt- och kärlsjukdomar, stroke och cancer. De har också betydande negativa effekter på klimatet, ekosystemen, den bebyggda miljön – inklusive kulturarvet – och ekonomin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén framhåller vikten av att inbegripa lärdomarna från covid-19-pandemin i framtida politiska åtgärder. Å ena sidan finns en möjlig koppling mellan luftföroreningar och hur svåra konsekvenserna blir av en infektion med covid-19-viruset (2), och därför bör bekämpning av luftföroreningar vara en av de viktigaste prioriteringarna i EU:s återhämtningsplan. Å andra sidan resulterade kraftigt minskad trafik, industriproduktion och annan verksamhet under utegångsförbuden i avsevärt mindre luftföroreningar och buller. Medborgarna kunde tydligare se att en mer hälsosam miljö, mindre trafik, mer öppna offentliga utrymmen och naturbaserade lösningar är av avgörande vikt för deras välbefinnande. Det finns ett starkt stöd för denna historiska möjlighet att bygga någonting bättre. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Luftkvaliteten i Europa har fortsatt att förbättras gradvis under de senaste åren, men många medlemsstater uppfyller inte de nuvarande normerna, och över hälften av dem är för närvarande föremål för överträdelseförfaranden. Kommittén noterar också att nivåerna av fina partiklar (PM2,5), en av de farligaste formerna av luftföroreningar för människans andningsorgan, inte har minskat på något betydande sätt i Europa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén uppskattar det arbete som utförs av medlemsstaterna, europeiska institutioner och internationella organisationer för att bedöma och ta itu med luftföroreningar (3). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén efterlyser på nytt en helhetslösning, en ambitiös europeisk politik för att angripa problemen vid källan och en sammankoppling av utsläppspolitiken och immissionspolitiken, i fråga om både ambitioner och tidsfrister (4). Kommittén efterlyser ett beaktande av slutsatserna från samrådet med ReK:s regionala nav (5), där man tittade på genomförandet av direktivet om luftkvalitet och direktivet om nationella utsläppstak liksom rekommendationerna från ReK:s yttrande ”Vägen till EU:s åttonde miljöhandlingsprogram” (6). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén erinrar om de lokala och regionala myndigheternas särskilda ansvar för framtida generationer på detta område, liksom för dagens medborgare, särskilt mer utsatta grupper, och är därför, baserat på de vunna erfarenheterna under covid-19-krisen, övertygad om att en förändring är möjlig. Kommittén lägger därför fram följande rekommendationer. |
| --- | --- |

8.

Möjliga nya initiativ

Lagstiftningsåtgärder

| 9. | Kommittén noterar slutsatsen från kontrollen av ändamålsenligheten att luftkvalitetsdirektiven har varit delvis ändamålsenliga när det gäller att förbättra luftkvaliteten, men att det finns ytterligare utrymme för förbättringar. ReK rekommenderar att man vid en sådan översyn överväger möjligheten att inkludera ultrafina partiklar och sot, som båda har stora negativa hälsoeffekter, baserat på WHO:s rekommendationer. När det gäller hälsoeffekter bör fokus också flyttas från att bedöma luftkvaliteten till att mäta människors exponering för luftföroreningar, och kommittén ser fram emot relevanta lagstiftningsförslag i sinom tid och kommer att bidra till dessa förfaranden om och när detta är lämpligt, med förslag ur den lokala och regionala synvinkeln. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén håller med om att de nuvarande bestämmelserna om övervakning utgör en god grund för att erhålla jämförbara och tillförlitliga mätdata om luftkvaliteten. De övervakningssystem som fastställts av de enskilda medlemsstaterna bör dock harmoniseras ytterligare. ReK rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna görs närmare delaktiga i fastställandet av var de specifika mätplatserna ska ligga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Såsom revisionsrätten konstaterar fastställdes EU:s luftkvalitetsnormer för nästan 20 år sedan, och vissa av dessa är mycket svagare än WHO:s riktlinjer och den nivå som rekommenderas i de senaste vetenskapliga rönen om inverkan på människors hälsa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén stöder kommissionens tillkännagivande om att föreslå en närmare anpassning av luftkvalitetsnormerna till WHO:s riktlinjer, som för närvarande håller på att ses över, men fäster kommissionens uppmärksamhet på följande överväganden. Med hänsyn till det stora antal medlemsstater som inte uppfyller gällande normer är det lämpligt att föreskriva ytterligare stöd för genomförandet, där så krävs, och lämpliga och strikt övervakade tidsramar för efterlevnad. ReK anser att utsläppsregler är en särskilt ändamålsenlig metod och rekommenderar därför att man ägnar mer uppmärksamhet åt att skärpa dem. Samtidigt välkomnar ReK att vissa medlemsstater, regioner eller städer, om de så önskar, på eget initiativ kan tillämpa strängare gränsvärden, vilket vissa redan gör. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén betonar behovet av att fokusera mer på reglering av utsläpp som ett bättre sätt att uppnå ren luft genom att minska utsläppen vid källan (förebyggande av förorening). I direktivet om nationella utsläppstak fastställs ambitiösa minskningsåtaganden för medlemsstaterna, men det behövs också EU-omfattande sektorsspecifika bestämmelser. EU-lagstiftningen kan säkerställa rättvisare konkurrensvillkor, eftersom strängare lokala krav på utsläppsminskningar kan få negativa ekonomiska effekter. EU-lagstiftningen bör också förhindra att föroreningar flyttas till en annan plats, t.ex. mellan närliggande städer, grannländer eller angränsande kontinenter, eller genom att dieselbilar från västeuropeiska städer som förbjuder deras användning exporteras till Östeuropa, Afrika eller andra delar av världen. Vissa områden som inte reglerats på senare tid bör ägnas mer uppmärksamhet, bl.a. (inlands)sjöfart, andra utsläpp från vägtransporter än avgaser (broms- och däckslitage), dieselgeneratorer (för användning i städer), luftfart och små (< 1 MWt) förbränningsanläggningar såsom ved- och koleldade kaminer och pannor i bostäder. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt verkliga körnings- och användningsförhållanden. |
| --- | --- |

13.

Finansiering

| 14. | Det råder en allmän brist på specifikt riktad EU-finansiering för luftkvalitetsåtgärder, för utarbetande och genomförande av luftkvalitetsplaner och för realtidsövervakning och förbättring av luftkvalitet i allmänhet. Processen för att erhålla finansiering anses också vara komplicerad, vilket innebär att den måste förenklas avsevärt för att trygga en framgångsrik mobilisering av medel. Insamlingen av finansiella resurser till denna finansiering bör baseras på principen att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Allvarliga partikelföroreningar påverkar i synnerhet stora storstadsområden, starkt industrialiserade regioner och de fattigaste områdena i EU, som också, i många fall, är drabbade av energifattigdom. De sektoriella omställningarna (jordbruk, transport, industri och energi) och luftföroreningarna bör därför hanteras på ett integrerat sätt, genom en skräddarsydd strategi. Finansiering är av avgörande betydelse, eftersom huruvida genomförandet av luftkvalitetsprogram blir framgångsrikt i hög grad påverkas av ekonomiska resurser. Dessutom lider vissa regioner inte bara av ogynnsamma socioekonomiska förhållanden, utan även av ogynnsamma geografiska eller klimatmässiga förhållanden, och behöver därför ytterligare stöd för att bekämpa luftföroreningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén erinrar om de utmaningar som omställningen till hållbarhet, inbegripet förbättrad luftkvalitet, medför för lokala och regionala samhällen. ReK välkomnar kommissionens meddelande ”EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen” och uppmanar kommissionen att förenkla och öka tillgången till finansieringsmöjligheter från EU, i synnerhet Eruf, Life, Ejflu och Fonden för en rättvis omställning, som ett sätt att uppnå bredare mål som även gynnar luftkvaliteten, särskilt de som ingår i luftkvalitetsplanerna enligt luftkvalitetsdirektiven. I detta sammanhang är det av avgörande vikt att man säkerställer samstämmighet mellan EU-finansierade projekt och de nationella, regionala och lokala myndigheternas strategier för att maximera deras inverkan. Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att främja ett nära samarbete med myndigheterna på lokal och regional nivå för att utveckla lämpliga strategier, policyer och program. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén efterlyser att man inför incitament eller erkännande för lokala och regionala myndigheter som uppvisar positiva resultat. |
| --- | --- |

17.

Förbättrat genomförande

Flernivåstyre, samarbete, genomförande och tillsyn

| 18. | I kontrollen av ändamålsenligheten nämns problem med genomförandet och påpekas att bristfälliga luftkvalitetsplaner och medlemsstaternas bristande engagemang för att vidta lämpliga åtgärder har lett till avsevärda förseningar när det gäller att uppfylla luftkvalitetsnormerna. ReK påpekar att en väsentlig orsak till luftkvalitetsplanernas begränsade effektivitet också har varit EU:s tidigare utsläppsgränsvärden för fordon, som inte var anpassade till verklig körning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Det finns olika källor till luftföroreningar: naturliga, gränsöverskridande, nationella, regionala och lokala (även på gatunivå). För att bekämpa luftföroreningar bör utsläppen på alla nivåer minskas så att varje nivå tar sin del av ansvaret. En faktisk förbättring kommer att kräva nära och ändamålsenligare samarbete och kommunikation mellan olika förvaltningsnivåer. De regionala myndigheterna skulle kunna spela en samordnande roll mellan den lokala och den nationella nivån, och god praxis bör samlas in och spridas. Samarbetet bör utvidgas till att omfatta företag, vetenskapliga organ och andra berörda parter samt allmänheten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Det finns redan särskilda verktyg, t.ex. Taiex-EIR peer-to-peer, som framgångsrikt används av flera medlemsstater och lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén välkomnar insatserna för att ingå ett internationellt avtal mot gränsöverskridande luftföroreningar. Både kommissionen och medlemsstaterna är nära delaktiga i vissa arbetsgrupper, expertgrupper och samarbetsprogram inom ramen för konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (eller kortfattat luftkonventionen inom FN:s ekonomiska kommission för Europa, Unece). ReK välkomnar också lanseringen under förra året av forumet för internationellt samarbete i fråga om luftföroreningar, som skulle kunna påskynda förbättringen av luftkvaliteten i hela världen genom att sprida och dela den kunskap som hittills samlats in, och betonar även att gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter (både inom EU och utanför EU:s yttre gränser) kan vara viktigt och att instrumentet med europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) skulle kunna tillhandahålla en användbar ram för sådana initiativ. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén framhåller behovet av sektorsövergripande samarbete och samstämmighet inom relevanta politikområden. Åtgärderna bör omfatta alla källor till luftföroreningar på ett integrerat sätt – transporter (både vägtransporter och andra), energi (inklusive uppvärmning av bostäder), jordbrukssektorer och industri – med beaktande av andra relevanta frågor såsom klimatförändringar eller hälsa. Denna politik skulle kunna bli ömsesidigt fördelaktig (t.ex. energibesparande åtgärder), men i vissa fall kan politiken (t.ex. att främja förbränning av biomassa eller stödja dieseldrivna bilar) ha negativa effekter på luftkvaliteten. Synergier bör utnyttjas och kontraproduktiva bestämmelser undvikas. Alla relevanta åtgärder inom den europeiska gröna given bör användas för att bidra till att de nuvarande luftkvalitetsmålen uppnås: inte bara nollutsläppsplanen utan även strategin för biologisk mångfald för 2030, från jord till bord-strategin, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, hållbar och smart mobilitet samt klimatlagen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Jordbruket är den hittills minst effektiva sektorn när det gäller minskade utsläpp (ammoniak är ett partikelbildande ämne). Trots att åtgärder för att minska utsläppen från jordbruket redan finns tillgängliga och är tekniskt och ekonomiskt bärkraftiga används dessa åtgärder ännu inte i någon större utsträckning. Efter att ha genomgått en rad reformer för att förbättra miljöhållbarheten borde den gemensamma jordbrukspolitiken tjäna dessa mål bättre. Nya eller strängare åtgärder bör övervägas under förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid efter 2020, bland annat miljösystem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att vidta ytterligare åtgärder för utsläppsfri mobilitet. Harmonisering av lågutsläppszoner och ännu fler nollutsläppszoner i Europa bör övervägas. Städer, som är medvetna om att minskningen av föroreningar i nedstängda områden under covid-19 är tillfällig, har redan vidtagit åtgärder för att minska trafikens inverkan – de har breddat trottoarer, skapat mikromobilitetsbanor, sänkt hastighetsbegränsningarna etc. Det blev även uppenbart att kollektivtrafikföretag akut bör ges (EU-)medel för att hålla dem flytande, förnya fordonsparken med mindre förorenande fordon och förhindra en övergång till individuella motorfordon. När man överväger och föreslår strängare utsläppsnormer för bensin- och dieselfordon måste de europeiska tillverkarnas konkurrenskraft beaktas. ReK efterlyser en plan för utfasning av förbränningsmotorer från vägtrafiken och uppskattar de medlemsstater, regioner och städer som redan har fastställt en sista dag för tillträde för bilar med förbränningsmotor. ReK motsätter sig bidrag för inköp av fordon med sådan motor. Kommittén föreslår bland annat att man ytterligare främjar teknik för utsläppsfria fordon och påskyndar investeringarna i det europeiska järnvägsnätet, även som ett av de praktiskt möjliga alternativen för pendlare. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK fäster uppmärksamheten på problemet med bostäder som värms upp med fasta bränslen. Den befintliga ekodesignlagstiftningen verkar inte ge någon lämplig lösning, och kommittén förväntar sig därför att kommissionen hanterar problemet inom ramen för initiativen med avknytning till hållbara produkter i strategin för den cirkulära ekonomin. Vidare krävs betydande stöd till låginkomsttagare (energifattigdom), inte bara för att ersätta gamla anordningar utan också för att garantera drift och underhåll till ett överkomligt pris av mer energieffektiva anordningar. Man bör även överväga särskilda incitament för att renovera byggnader i syfte att förbättra deras energiprestanda. Kommissionen bör även överväga att införa bestämmelser om kvaliteten på de bränslen som används för att värma upp bostäder och skapa lämpliga incitament, inbegripet ekonomiska incitament, i detta syfte. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att snarast genomföra och uppdatera sina nationella luftvårdsprogram och att beakta de lokala och regionala myndigheternas bidrag när programmen utarbetas och revideras. |
| --- | --- |

26.

Allmänhetens delaktighet

| 27. | Man bör i större utsträckning använda sig av befintliga it-lösningar, mobilappar och andra relevanta verktyg för att informera allmänheten och göra den ”osynliga dödliga faran” synlig för att öka allmänhetens medvetenhet. Informationen bör vara lättbegriplig och lättillgänglig och bör omfatta hälsoaspekter. Det europeiska luftkvalitetsindexets nuvarande webbplats (7) ger omfattande information om luftkvaliteten i Europa, men är relativt okänd och måste marknadsföras i större utsträckning. Webbplatsen bör också förbättras genom modellering för att ge information om luftkvaliteten för regioner, mindre byar och landsbygdsområden, där luftkvaliteten inte mäts genom övervakningsstationer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén rekommenderar att man intensifierar medborgarforskningsinsatserna. Medborgarforskningsbaserade tillämpningar kan inte ersätta övervakningsdata eftersom de ger data av betydligt lägre kvalitet, vilket allmänheten tydligt bör informeras om, men de kan komplettera dem genom att ge tydligare information om tendenser i fråga om luftföroreningar, samtidigt som man aktivt involverar allmänheten och ökar människors medvetenhet. Forskning för att förbättra (billiga) sensorers tillförlitlighet bör stödjas och påskyndas, och Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) nuvarande arbete med standarder för kompakt utrustning för övervakning av luftkvalitet samt modellering av luftkvalitet är också viktigt och välkommet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK rekommenderar att allmänheten informeras om både problem och förbättringar som visar de potentiella positiva resultaten av åtgärder, inbegripet potentialen hos energiformer med nollutsläpp, t.ex. förnybar energi eller kärnenergi, vilket kommer att ge medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna möjlighet att uppbringa stöd för åtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Medborgarna har en viktig roll att spela när det gäller att minska luftföroreningarna, i synnerhet genom att ändra sitt eget beteende i många olika aspekter av livet, däribland rörlighet, uppvärmning och livsmedel, men även allmän konsumtion, vilket många av dem till stor del fortfarande inte är medvetna om (även om allmänhetens medvetenhet varierar avsevärt inom EU). Detta bidrag är nödvändigt för minskade utsläpp, så medborgarna bör i högre grad göras delaktiga i beslutsfattandet under utarbetandet av planer och åtgärder för luftkvalitet, så tidigt som möjligt. Dessutom bör luftkvalitetsplanerna, utöver regleringsåtgärder, inbegripa åtgärder som främjar och stöder medborgarnas medvetenhet och beteendeförändringar vad gäller deras rörlighet, t.ex. att använda bilen mindre. De lokala och regionala myndigheterna kan underlätta detta arbete genom att använda system såsom ClairCity. Kommittén efterlyser dock även med kraft erkännande och stor spridning av lokala initiativ som engagerar medborgarna, t.ex. plantering av träd och skapande av gröna väggar i städer som renar och kyler luften i städerna. |
| --- | --- |

30.

Harmonisering, vägledning och genomförandeakter

| 31. | ReK förespråkar ytterligare vägledning om rapportering och modellering av luftkvaliteten som är särskilt utformad för lokala och regionala myndigheter, med tanke på deras viktiga roll på detta område. I rapporteringsverktygen (inklusive e-rapportering) bör de lokala myndigheternas behov beaktas. De lokala myndigheterna kanske inte alltid har personal med de nödvändiga tekniska färdigheterna eller de erforderliga kunskaperna i engelska. Förbättrad e-rapportering bör göra det möjligt att ta hänsyn till de lokala och regionala användarnas särdrag och säkerställa överensstämmelse mellan de rapporteringsuppgifter som tilldelas de lokala och regionala myndigheterna och deras befogenheter och resurser på detta område. |
| --- | --- |

31.

Deltagande i nätverk och initiativ

| 32. | Kommittén är medveten om det stora antal initiativ och nätverk som redan finns för att ta itu med frågor kring luftföroreningar (partnerskapet för luftkvalitet inom agendan för städer, expertpanelen för ren luft i städer inom ramen för Uneces luftkonvention (8), EU-forumet för ren luft, borgmästaravtalet osv.). Många av dessa ger ett betydande mervärde i politiken för ren luft, och ReK uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att engagera sig mer i denna verksamhet på EU-nivå. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK välkomnar kommissionens nya initiativ ”överenskommelsen om gröna städer” (Green City Accord, GCA) för att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning. Överenskommelsen om gröna städer eller den tekniska plattform för miljösamarbete som inrättats av ReK och kommissionen skulle kunna utgöra användbara verktyg för att styra de lokala och regionala myndigheterna mot de bästa initiativen utifrån deras behov. Dessa plattformar bör också bidra till att samla in och klassificera tillgängliga verktyg, vägledningsdokument och annat relevant stöd som finns att tillgå från Uneces luftkonvention, kommissionen och dess gemensamma forskningscentrum, Europeiska miljöbyrån eller andra nätverk och organisationer som kan hjälpa de lokala och regionala myndigheterna i deras arbete för att förbättra luftkvaliteten. Det bör också tillhandahållas särskild sakkunskap och tekniskt stöd (t.ex. utveckling av lokala utsläppsinventeringar, fastställande av lågutsläppszoner, användning av Sherpa-modellen osv.), eftersom de lokala och regionala myndigheterna behöver utbildning för att använda dessa verktyg. |
| --- | --- |

33.

Nästa steg

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att ytterligare skärpa utsläppsreglerna på EU-nivå i vissa avseenden och att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa ett faktiskt och ökat horisontellt och vertikalt samarbete, samtidigt som medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna uppmanas att hitta bättre metoder för samarbete och kommunikation. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK rekommenderar att man tillhandahåller lättillgänglig luftkvalitetsfinansiering för lokala myndigheter och ackrediterade luftkvalitetsorganisationer med ansvar för luftkvalitetsplaner i fastställda luftkvalitetszoner, med prioritering av zoner med högre luftföroreningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén fäster uppmärksamheten vid behovet av att samordna och förvalta de relevanta nätverken, initiativen, verktygen och vägledningarna, som redan är en källa till breda kunskaper och erfarenheter och som skulle hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att förbättra sitt arbete för att uppnå renare luft på grundval av ytterligare teknisk sakkunskap och vägledning. |
| --- | --- |

36.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv

1

(2)  Enligt den nyligen offentliggjorda studien ”Assessing nitrogen dioxide (NO2) levels as a contributing factor to coronavirus (COVID-19) fatality” inträffade 78 % av de 4 443 dödsfallen i fyra regioner i norra Italien och en region runt Madrid i Spanien. Dessa fem regioner hade den värsta kombinationen av kvävedioxidvärden och luftströmsrelaterade förhållanden som förhindrade skingring av luftföroreningar.

2

2

(3)  Kommissionen har utvecklat och genomfört EU:s policyram för ren luft ytterligare: direktivet om nationella åtaganden om utsläppsminskning, som ersatte direktivet om nationella utsläppstak, införde krav på utsläppsminskningar för perioden 2020–2029 och från 2030 och framåt, forumet för ren luft har visat sig vara en framgångsrik plattform för att diskutera luftkvalitet, och slutsatserna från kontrollen av ändamålsenligheten hos luftkvalitetsdirektiven har offentliggjorts. Rådet antog nyligen slutsatser om förbättring av luftkvalitet. Revisionsrätten har offentliggjort Särskild rapport nr 23/2018 Luftföroreningar: vår hälsa är fortfarande inte tillräckligt skyddad (EUT C 324, 13.9.2018, s. 12), och Världshälsoorganisationen (WHO) håller på att se över sina riktlinjer för luftkvalitet med sikte på att eventuella lägga fram nya riktlinjer 2021.

3

Luftföroreningar: vår hälsa är fortfarande inte tillräckligt skyddad

(4)  Ett program för ren luft i Europa https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014

4

Ett program för ren luft i Europa

(5)  https://cor.europa.eu/sv/news/Pages/consultation-air-quality.aspx.

5

(6)  EUT C 168, 16.5.2019, s. 27.

6

(7)  http://airindex.eea.europa.eu

7

(8)  Konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar.

8

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/41

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot en färdplan för ren vätgas – de lokala och regionala myndigheternas bidrag till ett klimatneutralt Europa

(2020/C 324/07)

| Föredragande: | Birgit HONÉ (PES–DE), minister med ansvar för federala frågor och Europafrågor samt regional utveckling, delstaten Niedersachsen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Yttrande på eget initiativ |

Föredragande:

Birgit HONÉ (PES–DE), minister med ansvar för federala frågor och Europafrågor samt regional utveckling, delstaten Niedersachsen

Referensdokument:

Yttrande på eget initiativ

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Betydelse för ett klimatneutralt EU 2050

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar varmt att Europeiska rådet har ställt sig bakom målet om ett klimatneutralt EU senast 2050 och att kommissionen med sitt förslag till europeisk klimatlag (1) strävar efter att rättsligt förankra detta mål för EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén betonar att det särskilt efter covid-19-krisen är viktigt att skapa en miljömässigt och socialt hållbar tillväxt. Den europeiska gröna given (2) med energi- och resurseffektiva, klimatvänliga tekniska och sociala innovationer måste utgöra en kärnpunkt i den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-pandemin. Som en sådan framtidsteknik måste ren vätgas nu med eftertryck föras fram inom EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK välkomnar därför uttryckligen att kommissionen har tagit fasta på uppmaningen i detta yttrande och nu i förtid kommer att lägga fram en EU-strategi för vätgas (3). Vi välkomnar också att det reviderade förslaget till EU:s fleråriga budgetram för 2021–2027, med dess återhämtningsplan, förstärker möjligheterna att bygga upp en ren vätgasekonomi, och uppmanar rådet och Europaparlamentet att bibehålla dessa möjligheter i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén påminner om att målet om klimatneutralitet förutsätter en fullständig omvandling av elförsörjning, uppvärmning och kylning och i synnerhet nödvändiggör djupgående förändringar inom industrin och transportsektorn. Det kommer att krävas många olika tekniska lösningar baserade på förnybar energi. För att skynda på lovande teknikformer behövs dock även teknikspecifikt stöd. Ren vätgas och härledda syntetiska råvaror och bränslen (4) kommer i framtiden att bli nödvändiga för att detta mål ska kunna uppnås och bör därför omfattas av särskilt stöd. I detta sammanhang bör man lägga särskild vikt vid grön vätgas från förnybar energi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I detta tidiga stadium av marknadens utveckling är det fördelaktigt med en öppen inställning till möjliga tillämpningar för ren vätgas, eftersom vissa andelar ren vätgas är realistiska inom många sektorer. Vid den fortsatta utvecklingen av marknaden är det nödvändigt att fokusera på lovande tillämpningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK påpekar i detta sammanhang att ren vätgas och e-bränslen till följd av omvandlingsförluster uppvisar effektivitetsnackdelar jämfört med direkt användning av förnybar el, vilket sannolikt också kommer att leda till högre kostnader för många tillämpningar på lång sikt. Därför anser kommittén att de prioriterade tillämpningsområdena för ren vätgas/e-bränslen på medellång till lång sikt är de områden där vätgas används som råvara eller där energieffektivitetsåtgärder och direkt elektrifiering inte utgör en lösning (t.ex. ammoniak- och ståltillverkning, tung trafik och långdistanstrafik, högtemperaturprocesser och säsongsbunden ellagring), och delar av den bebyggda miljön/fjärrvärmen, där värmepumpar eller värmenät inte är effektiva. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK föreslår att kommissionen låter undersöka produktionspotentialen för grön vätgas i EU, bl.a. i de mindre utvecklade Nuts 2-regionerna, och i angränsande regioner (t.ex. Mellanöstern och Nordafrika), med särskild hänsyn till konkurrensen med direkt användning av el från förnybara energikällor, eftersom heltäckande och ingående kunskaper om den genomförbara potential som finns i olika scenarier utgör en viktig grund för utvecklingen av en grön vätgasekonomi i Europa. Dessutom skulle man kunna analysera i vilken utsträckning blå vätgas kan användas som övergångslösning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi rekommenderar att medlemsstaterna inkluderar främjandet av en grön vätgasekonomi i uppdateringen av sina nationella energi- och klimatplaner 2023, och utarbetar integrerade nationella vätgasstrategier med genomförandeåtgärder i nära samarbete med alla aktörer. Medlemsstaterna bör utarbeta och genomföra dessa projekt i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter eller deras nationella och regionala sammanslutningar samt det vetenskapliga samfundet. Varje medlemsstat bör undersöka produktionspotentialen för grön vätgas. |
| --- | --- |

8.

Hållbarhetsaspekter

| 9. | På lång sikt utgör enbart vätgas som framställs genom elektrolys av vatten med hjälp av el från förnybara energikällor (grön vätgas) en hållbar metod för vätgasproduktion. Därför måste grön vätgas stå i centrum för EU:s och medlemsstaternas insatser i samband med uppbyggnaden av en vätgasekonomi. Fram till dess att tillräckliga mängder finns tillgängliga kan tekniska övergångslösningar – t.ex. blå vätgas – bidra till att minska koldioxidutsläppen från den befintliga vätgasproduktionen. Man måste se till att detta inte hindrar övergången till grön vätgas när man utvecklar en vätgasekonomi. Övergångslösningarna måste ge betydande konkreta fördelar i fråga om kostnader och genomförandetempo i förhållande till grön vätgas och får inte skapa ett långsiktigt beroende av den väg som valts. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Det är nödvändigt med en heltäckande och transparent klassificering och certifiering av vätgasens/e-bränslenas hållbarhet samt en allmän och obligatorisk användning av de certifikat som utvecklas ur dessa. En marknad för grön vätgas kan enbart utvecklas genom krävande, tydligt och differentierat utformade certifikat som också gör det möjligt att skilja mellan blå och grön vätgas. ReK uppmanar kommissionen att engagerat driva processen för klassificering av gaser inom ramen för forumet för europeiska tillsynsmyndigheter på gasområdet (Madridforumet) framåt och snarast lägga fram ett förslag till ett klassificerings- och certifieringssystem som står i samklang med gällande lagstiftning om intyg för förnybara energikällor. Kommittén uppmanar i detta sammanhang till att undersöka möjligheten att sammanföra de befintliga parallella systemen för ursprungsgaranti (artikel 19 i det andra direktivet om förnybar energi) och hållbarhetscertifikat (artiklarna 25–31 i samma direktiv). Kommissionen bör verka för en internationell spridning av det europeiska system med certifikat/ursprungsgarantier som ska utvecklas. |
| --- | --- |

10.

Regionernas särskilda roll

| 11. | ReK betonar att grön vätgas ger möjlighet till en decentraliserad produktion och användning och därmed kan vara ett led i en mer decentraliserad framtida energiförsörjning, såsom beskrivs i kommissionens långsiktiga strategi ”En ren jord åt alla” (5) och stöds av ReK (6). Grön vätgas kan främja regional och lokal utveckling, eftersom viktiga delar av värdekedjan kan byggas upp i regionerna och kommunerna och man därmed kan uppnå positiva effekter för sysselsättningen och de små och medelstora företagen. Dessutom kan överskottsvärmen från produktionen av grön vätgas användas i den lokala och regionala värmeförsörjningen, och vätgas som uppstår som biprodukt vid vissa processer kan användas lokalt och regionalt inom ramen för vätgasåtervinning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK betonar uttryckligen att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll i genomförandet av vätgasekonomin. Många lokala och regionala myndigheter utarbetar vätgasstrategier, stödprogram och konkreta projekt, t.ex. inom ramen för ”European Hydrogen Valleys Partnership” (7). Detaljerade kunskaper om lokala förhållanden, kontakter med lokala aktörer, tillsyn över planerings- och tillståndsförfaranden och olika regionala och lokala stimulans- och stödmöjligheter, offentlig upphandling samt befogenheter inom yrkesinriktad och akademisk utbildning och fortbildning gör de lokala och regionala myndigheterna till oumbärliga aktörer för marknadsuppbyggnaden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK betonar här att regionerna kan inta en viktig sammanlänkande roll i utarbetandet av regionala strategier och stödprogram för grön vätgas som syftar till en integrerad utveckling av regionala värdekedjor för grön vätgas. Den fysiska närheten mellan produktion och användning gör det möjligt för dem att först bygga upp regionala vätgasnät som med tiden kan byggas ut. Centraliserad, storskalig vätgasproduktion i industrikluster kan matchas med decentraliserad efterfrågan från industrin, transportsektorn och byggnadssektorn samt nätbalansering i industriklustrens omgivning, på regional, nationell och internationell nivå (sektorskoppling). Anläggningar nära hamnar kan här vara särskilt attraktiva, eftersom de på lång sikt också ligger gynnsamt till för import av vätgas/e-bränslen. ReK uppmanar med kraft kommissionen att stödja utvecklingen och genomförandet av sådana regionala strategier och program för värdekedjor och kluster för grön vätgas. |
| --- | --- |

13.

Samordning av marknadens utveckling

| 14. | Kommittén påminner om att en marknad för grön vätgas inte kan utvecklas utan betydande investeringar, även från den privata sektorn. Dessa kan endast frigöras om det finns förtroende för den långsiktiga marknadsutvecklingen. Ambitiösa och bindande mål, ett tydligt regelverk, en uttrycklig strategi och en konkret färdplan för grön vätgas kan bidra till att bygga upp förtroendet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommissionen uppmanas att i den aviserade EU-strategin för vätgas utarbeta en EU-omfattande vision, särskilt för grön vätgas för 2030 och 2050, och ge en översikt över användningsområden för grön vätgas, dess marknadsintroduktion och främjandet av fortsatt innovation med beaktande av rekommendationerna i detta yttrande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att tillsammans med EU-strategin för vätgas lägga fram en integrerad färdplan med lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för uppbyggnaden av en ren europeisk vätgasekonomi och en inre marknad för vätgas med inriktning på grön vätgas, som bygger på rekommendationerna i detta yttrande och rekommendationerna från det strategiska forumet för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. EU:s strategi för vätgas bör omfatta ambitiösa mål för kapaciteten att producera grön vätgas, som bör grunda sig på en analys av den regionala produktionskapaciteten, och främja en systematisk ökning av produktionen och användningen av vätgas genom etablering av motsvarande värdekedjor. Strategin bör bidra till en EU-omfattande samordning av utvecklingen av utbud, efterfrågan och infrastruktur samt samordning av regleringsverksamheten och stödet på EU-nivå, medlemsstatsnivå och regional och lokal nivå, med särskilt beaktande av regionernas ovannämnda sammanlänkande roll i samband med utbyggnaden av produktionen och användningen av grön vätgas i energi- och industriråvaruomställningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Utvecklingen av en grön vätgasekonomi utgör en nödvändig del i den hållbara industripolitik som eftersträvas i den europeiska gröna given. Uppskalning av elektrolysörteknik till gigawattskala krävs för att grön vätgas ska bli kostnadsmässigt konkurrenskraftig. Detta är ett (sysselsättnings)tillfälle för den elektrolysörproducerande industrin i EU:s medlemsstater med global exportpotential. ReK uppmanar med kraft kommissionen att främja detta. Vi betonar vikten av att de europeiska regionerna – tillsammans med industrin – medverkar för att utveckla sektorsövergripande värdekedjor för vätgas som länkar samman tillgång, infrastruktur och efterfrågan. Kommissionen uppmanas att inom ramen för genomförandet av den nya industristrategin för EU (8) främja pionjärmarknader för teknik och system för grön vätgas och deras användning för klimatneutral produktion inom framför allt stål-, cement- och kemiindustrin. Kommissionen bör snabbt anta den aviserade EU-strategin för rent stål, som bör ha en lämplig inriktning på användningen av grön vätgas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK välkomnar varmt att man i den nya industristrategin tillkännager inrättandet av en europeisk allians för ren vätgas. Denna bör inrättas snabbt, inriktas på grön vätgas och göra att EU får en ledande roll inom denna nyckelteknik genom att bidra till samordning samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Det deltagande av regioner samt små och medelstora företag i alliansen som kommissionen aviserar bör genomföras konsekvent. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK framhåller att en ökad sektorsintegration genom användning av samma energikällor kräver en mer systeminriktad syn på sektorerna. I strategin för ett integrerat energisystem och kommissionens EU-strategi för vätgas (9) måste man lyfta fram den gröna vätgasens systemvikt i förhållande till andra energiformer för sektorsintegration, såsom el, förnybara gaser och e-bränslen, i det framtida energisystemet och ekonomiska systemet samt visa hur genomförandet kan ske på ett sätt som gynnar systemet. De måste visa hur genomförandet kan ske på ett sätt som gynnar systemet och hur man genom anpassade och nya marknadsregler snabbt kan skapa en fungerande vätgasmarknad som dels möjliggör en dynamisk utveckling av produktionen och användningen av vätgas, dels är väl integrerad med el- och gasmarknaderna. |
| --- | --- |

19.

Stödjande ramlagstiftning och utveckling av infrastruktur inom ramen för den europeiska gröna given

| 20. | Den dynamiska ökningen av förnybara energikällor inom elproduktionen utgör grunden för utvecklingen av marknaden för grön vätgas i Europa. Kommittén efterlyser en översyn av det andra direktivet om förnybar energi till följd av skärpningen av EU:s klimatmål för 2030, där man i synnerhet bör höja EU:s mål för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto) i enlighet med detta. ReK uppmuntrar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att fastställa ambitiösa nationella, regionala och lokala mål för utbyggnaden av förnybar energi, såsom vind- och solenergi. ReK förväntar sig att den strategi för förnybar havsbaserad energi som kommissionen aviserat kommer att ge denna sektor en skjuts, inbegripet genom finansiering av innovativa projekt för produktion av grön vätgas till havs. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén rekommenderar att kommissionen undersöker om det andra direktivet om förnybar energi och de delegerade rättsakterna ger tillräckliga incitament för användningen av e-bränslen på basis av industriella koldioxidutsläpp och avskiljning och användning av koldioxid (CCU) i en övergångsfas. Här måste det dock säkerställas att man undviker dubbel redovisning av minskade växthusgasutsläpp likaväl som en fullständig redovisning av e-bränslen som ”förnybara”. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén efterlyser vidare ett skyndsamt utarbetande av delegerade rättsakter enligt det andra direktivet om förnybar energi som skapar klarhet med avseende på klassificering av nätel för produktion av vätgas (artikel 27 i direktivet) och minimikrav för minskade utsläpp av växthusgaser för syntetiska bränslen (artikel 25 i direktivet). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén betonar att en nät- och systemanpassad användning av elektrolys bör säkerställas i samband med användningen av nätel för framställning av vätgas (efterfrågestyrning). I EU:s vätgasstrategi och i vätgasstrategierna på nationell och regional nivå måste uppbyggnad av extra produktionskapacitet för grön el till elektrolysen planeras in. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Internaliseringen av externa kostnader skapar rättvisa konkurrensvillkor för de olika energikällorna och ökar den gröna vätgasens ekonomiska attraktivitet. Kommittén stöder därför en heltäckande översyn av energiskattedirektivet i syfte att harmonisera energibeskattningen med målen i den europeiska gröna given och att inkludera vätgas och e-bränslen i direktivets tillämpningsområde. Kommittén uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja redan befintliga utrymmen för en miljöanpassad beskattning och att använda tillkommande intäkter för att reducera avgiftstrycket på koldioxidsnål el. |
| --- | --- |

24.

| 25. | EU:s utsläppshandelssystem ger viktiga incitament för minskade utsläpp av växthusgaser i energiintensiva industrier (t.ex. kemi- och stålindustrin) där grön vätgas utgör ett viktigt alternativ för att minska koldioxidutsläppen. Vid översynen av direktivet om handel med utsläppsrätter bör man beakta de nya klimatmålen för 2030, t.ex. genom att höja den linjära minskningsfaktorn. Investeringssäkerheten skulle kunna höjas om EU:s utsläppshandelssystem kompletterades med ett minimipris. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén stöder utvecklingen av en lämplig WTO-förenlig mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (10) för produkter som importeras från tredjeländer, vars produktion medför höga koldioxidutsläpp och som är föremål för hård internationell konkurrens. Ett sådant system skulle, i kombination med ett anpassat EU-utsläppshandelssystem, kunna ge incitament för att använda grön vätgas i energiintensiva industrier. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmanar kommissionen att se över förordningen om transeuropeisk energiinfrastruktur (TEN-E) (11) och EU:s regler för den europeiska gasmarknaden, i första hand EU:s gasdirektiv 2009/73/EG (12), för att möjliggöra en dynamisk utveckling av en grön vätgasekonomi med en EU-täckande transport av vätgas. Detta omfattar till exempel att fastställa enhetliga och tydliga standarder (t.ex. tillåten andel vätgas i naturgasnätet), att på lämpligt sätt anpassa kraven för projekt av gemensamt intresse (PCI) enligt TEN-E, att sörja för en samordnad planering av el- och gasinfrastruktur, att omvandla befintlig gasinfrastruktur samt att utforma entydiga regler för inmatning av certifierad vätgas från förnybara energikällor i naturgasnätet. Det krävs också att man utarbetar den rättsliga grunden för offentliga vätgasnät med icke-diskriminerande tillgång till näten. ReK framhåller att uppbyggnad och utbyggnad av särskilda vätgasnät är en viktig förutsättning för att vätgas i ren form ska finnas tillgänglig för de prioriterade tillämpningar där det inte finns några tänkbara alternativ till vätgas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Koldioxidsnål framdrivningsteknik för lastbilar, långfärdsbussar och fartyg i inlandssjöfart såsom elmotorer som drivs med vätgasbränsleceller eller kontaktledningar bör, jämte andra former av energi som uppfyller krav på hållbarhet och växthusgasreduktion, tillmätas betydligt större betydelse i översynen av förordningen om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen, till en början längs stomnätskorridorerna, är en förutsättning för att denna teknik ska kunna spridas. Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) bör tillhandahålla tillräckliga medel för detta. Översynen av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen ger möjlighet att ställa konkreta krav på tätheten hos nätet av tankstationer för vätgas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK uppmanar kommissionen att möjliggöra stöd till skapandet av ledningsinfrastruktur för transporten av vätgas (konstruktion av nya ledningar och omvandling av befintliga naturgasledningar) och till skapandet av lagringsinfrastruktur. Vi betonar att utvecklingen och finansieringen av gränsöverskridande infrastruktur för vätgas mellan industrikluster för med sig ekonomiska möjligheter. Samarbete med andra sektorer som kräver ny energiinfrastruktur rekommenderas med hänsyn till fysisk planering och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmanar kommissionen att inom ramen för sin aviserade strategi för hållbar och smart mobilitet prioritera användning av grön vätgas och e-bränslen som komplettering till elektrisk mobilitet inom tung godstrafik, kollektivtrafik, sjöfart och luftfart. För detta krävs en tydlig och tillförlitlig färdplan och ett europeiskt regelverk som gör det möjligt att främja användningen av utsläppssnåla fordon inom befintliga vägavgiftssystem. |
| --- | --- |

30.

Stöd genom finansiella åtgärder, regleringsåtgärder och statligt stöd

| 31. | Utvecklingen av en grön vätgasekonomi, särskilt en ökad produktion, måste stödjas med offentliga medel, eftersom grön vätgas för närvarande inte är ekonomiskt lönsam. ReK påpekar att man vid översynen av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi bör bibehålla eller öka handlingsutrymmet för stödinstrument i syfte att göra det möjligt att stimulera en tidig utveckling av marknaden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vid produktionen av grön vätgas utgör både investerings- och elkostnader relevanta kostnadskomponenter. I princip finns det instrument på både utbuds- och efterfrågesidan för att främja produktionen av grön vätgas, som beroende på utformningen kan ha liknande effekter. Investeringsbidrag och inmatningspremier är möjliga instrument på utbudssidan. ReK betonar att erfarenheterna inom elsektorn har visat att garanterade intäkter under en viss tidsperiod kan möjliggöra en ökning av produktionskapaciteten. För att ändå skapa konkurrenstryck kan både inmatningspremier och investeringsbidrag upphandlas från första början. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Regleringsåtgärder kan generera efterfrågan på grön vätgas inom vissa sektorer eller tillämpningsområden, vilket i sin tur stimulerar en ökad produktion. Mål för minskade växthusgasutsläpp i de berörda sektorerna kan i kombination med instrument såsom obligatoriska inblandningsgrader (för t.ex. luft- och sjöfart), kvoter för minskade växthusgasutsläpp för bränsleleverantörer eller koldioxidgränsvärden för fordonsbestånd (för t.ex. lastbilar eller långfärdsbussar eller fartyg i inlandssjöfart) skapa en tillförlitlig efterfrågan på grön vätgas eller e-bränslen. I detta sammanhang uppmanar ReK medlemsstaterna att vid genomförandet av det andra direktivet om förnybar energi utnyttja det befintliga rättsliga handlingsutrymmet för att främja grön vätgas/e-bränslen. Ett alternativ för tillämpningar som redan i dag kräver stora mängder vätgas skulle kunna vara s.k. differenskontrakt (Carbon Contracts for Difference, CCfD) som utjämnar skillnaden mellan användarnas faktiska kostnader för att undvika växthusgasutsläpp och det aktuella koldioxidpriset. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Även offentlig upphandling kan skapa en märkbar och förutsägbar efterfrågan. Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll här, eftersom kommuners och kommunala företags fordonsbestånd (för t.ex. gaturenhållning, avfallshantering och lokal kollektivtrafik samt taxibilar) i allt högre grad blir intressanta fall där grön vätgas och annan klimatneutral framdrivningsteknik kan användas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén välkomnar initiativen för att skapa viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) för grön vätgas. ReK uppmuntrar kommissionen att skapa den rättsliga ramen för IPCEI-projekt för grön vätgas och medlemsstaterna att därefter utnyttja denna för att på så sätt bana väg för storskaliga demonstrationsprojekt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skapa synergi mellan de olika vätgasrelaterade IPCEI-projekten för att förhindra ”hönan och ägget”-dilemman i utvecklingen av värdekedjan för grön vätgas. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK efterlyser ökat stöd till demonstrationsprojekt för grön vätgas genom den innovationsfond och den moderniseringsfond som finansieras genom EU:s utsläppshandelssystem samt riktat stöd till grön vätgas genom InvestEU-programmet. Medlemsstaterna och regionerna uppmuntras att under den kommande finansieringsperioden använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), inbegripet Interreg, för att bygga upp och stärka regionala och lokala samt regionövergripande vätgaskluster. Det är nödvändigt att på alla nivåer uppnå synergier mellan dessa stöd, IPCEI, FSE och forskningsstödet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK välkomnar den nya finansieringspolitik inom energisektorn som Europeiska investeringsbanken (EIB) har antagit, inklusive utformningen av nya finansieringsalternativ inom InnovFin Advisory-programmet. Kommittén efterlyser härvid en betydande insats från EIB för att främja grön vätgas, med finansieringsalternativ som också små och medelstora företag, lokala och regionala myndigheter samt deras utvecklingsbanker kan dra nytta av. |
| --- | --- |

37.

| 38. | En enda kontaktpunkt (one-stop-shop) på EU-nivå skulle väsentligt kunna underlätta tillgången till projektstöd för företag, inklusive små och medelstora företag, samt regioner och städer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK rekommenderar medlemsstaterna att i nära samverkan med de lokala och regionala myndigheterna eller deras nationella och regionala sammanslutningar komplettera EU:s stöd med nationella program för mer storskaliga demonstrationsprojekt, levande labb, nationella nätverk och utbyten mellan vätgasregioner. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Det behövs långsiktiga signaler för att styra in den privata sektorns finans- och kapitalflöden på investeringar i en grön omställning med en grön vätgasekonomi, även till förmån för innovativa små och medelstora företag. ReK förväntar sig i detta avseende stöd från kommissionens sida i den aviserade strategin för hållbar finansiering. |
| --- | --- |

40.

Forskning och innovation

| 41. | Även under det storskaliga genomförandet av produktion och användning av grön vätgas spelar forskning och innovation en avgörande roll. De måste syfta till att sänka kostnaderna i alla delar av värdekedjan och till att förbättra anläggningarnas reglerbarhet, effektivitet och livslängd. ReK rekommenderar därför att man uttryckligen fokuserar på grön vätgas inom ramen för Horisont Europa-programmet, inbegripet dess ”gröna given-uppdrag”, SET-planen och Europeiska innovationsrådet (EIC). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att genomföra ett europeiskt partnerskap för ren vätgas inom ramen för Horisont Europa som efterföljare till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (13). Anslagstilldelningen bör ökas och mekanismen för partnerskapet och dess struktur bör förbättras jämfört med det gemensamma företaget, med vederbörligt beaktande av de lokala och regionala myndigheternas särskilda betydelse, så att man kan stödja fler demonstrationsprojekt för grön vätgas i EU, bland annat inom ramen för European Hydrogen Valleys Partnership. Ett viktigt mål för partnerskapet måste vara att förbättra kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan regionerna, mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, men också mellan företagen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK uppmuntrar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att inom ramen för sina befogenheter för universitets- och yrkesutbildning främja utbildning av kvalificerade yrkes- och vetenskapsmän längs hela värdekedjan för grön vätgas. Därutöver bör de inrätta och förbättra tillhörande rådgivningstjänster, i synnerhet för små och medelstora företag. ReK uppmanar kommissionen att stödja sådana insatser, i synnerhet inom ramen för den i den nya industristrategin för EU (14) aviserade nya europeiska kompetenspakten och det europeiska området för utbildning. |
| --- | --- |

43.

Det internationella perspektivet

| 44. | På lång sikt kommer en betydande del av efterfrågan på vätgas/e-bränslen sannolikt att tillgodoses genom import från regioner med mycket goda förnybara resurser. I detta sammanhang måste lika krävande hållbarhetskriterier gälla för vätgas/e-bränslen som importeras. Kommittén rekommenderar att produktionen av grön vätgas/e-bränslen i tredjeländer och transporten till EU ska beaktas i den färdplan för grön vätgas som efterlyses. Dessutom uppmuntrar ReK kommissionen att i ett tidigt skede inleda samarbete med potentiella exportländer, men även med andra importländer (t.ex. Japan), för att stödja en samordnad utveckling av en internationell ren vätgasekonomi, med inriktning på grön vätgas. Detta bör kompletteras med en förstärkning av relevanta internationella initiativ såsom vätgasinitiativet inom ramen för ministermötena om ren energi och ”Mission Innovation”. Såsom redan skett i fråga om European Hydrogen Valleys Partnership bör de lokala och regionala myndigheterna göras delaktiga även här. |
| --- | --- |

44.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020) 80 final).

1

(2)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final).

2

(3)  Se färdplanen – Ares(2020)2722353.

3

(4)  Nedan kallas syntetiska bränslen förenklat för ”e-bränslen”.

4

(5)  Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken En ren jord åt alla En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018) 773 final).

5

(6)  Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att genomföra Parisavtalet genom en innovativ och hållbar energiomställning på regional och lokal nivå (EUT C 39, 5.2.2020, s. 72), Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (EUT C 404, 29.11.2019, s. 58).

6

(7)  Inom plattformen för smart specialisering (S3P).

7

(8)  COM(2020) 102 final.

8

(9)  Se kommissionens färdplan – Ares(2020)2722353.

9

(10)  Se den inledande konsekvensbedömningen Ares(2020)1350037.

10

(11)  Se den inledande konsekvensbedömningen Ares(2020)2487772.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).

12

(13)  Se den inledande konsekvensbedömningen Ares(2019)4972390.

13

(14)  COM(2020) 102 final.

14

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/48

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar

(2020/C 324/08)

| Föredragande: | Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar
  COM(2019) 352 final |

Föredragande:

Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar

COM(2019) 352 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar Europeiska kommissionens engagemang för att intensifiera ansträngningarna för att skydda och återställa världens skogar, men beklagar de framlagda förslagens begränsade omfattning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK erkänner de insatser som EU har gjort de senaste decennierna för att öka andelen skogsmark, bl.a. genom utökade återbeskogningsprogram, samt tack vare sträng skogslagstiftning i medlemsstaterna som garanterar återbeskogning och naturlig återväxt, men är oroad över den alarmerande takten i den globala skogsförstörelsen, särskilt i primärskog, som omfattar både orörda och förvaltade skogar (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén betonar att primärskogarna är centrala miljöer för biologisk mångfald och att de tillhandahåller ekosystemtjänster som bidrar till människors hälsa (farmaceutisk användning, näringsuttag, medicinalväxter) och social integration (psykisk hälsa, främjande av sysselsättning i landsbygdsområden, ekoturism osv.). De har också en nyckelroll att spela för att skydda miljön från ökenspridning, översvämningar, försämring av hydrogeologiska förhållanden, jorderosion, extrema väderförhållanden, minskad nederbörd, förorenad luft osv. Kommittén noterar också att hållbart förvaltade skogar, inbegripet skogar som odlats av människan och mogna naturskogar, bidrar till skyddet och bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi är medvetna om att avskogning är en mycket komplex företeelse orsakad av flera olika faktorer, varav en av de främsta är den växande världsbefolkningens allt ökande efterfrågan på livsmedel, foder, bioenergi, timmer och andra råvaror. Vi betonar att avskogningen är den näst största källan till antropogena utsläpp av växthusgaser och en av de främsta orsakerna till minskningen av biologisk mångfald (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK betonar att förebyggande av skogsförlust kan innebära många fördelar för människor och ekosystem, bland annat bevarande av den biologiska mångfalden, minskade utsläpp av växthusgaser genom koldioxidupptag – en av de mest effektiva åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna – samt tillhandahållande av ekosystemtjänster som kan driva en hållbar tillväxt och en ny skogsbioekonomi som bygger på ett rationellt och hållbart resursutnyttjande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram lagstiftningsåtgärder och rekommendationer som är anpassade till specifika nationella, regionala och lokala skillnader för att effektivt bekämpa alla former av avskogning och förstörelse av de ursprungliga skogsekosystemen, som är ett bestånd av kol och biologisk mångfald, samtidigt som man tillhandahåller lämplig finansiering. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK understryker att återställande av skogar, särskilt i de mest avskogade regionerna i Europa, fortfarande är en av de mest effektiva strategierna för att anpassa sig till och begränsa klimatförändringarna. Utbyggnaden av skogsjordbrukssystem skulle, genom plantering av träd på och runt åkermark och betesmark, kunna spela en allt viktigare roll i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén efterlyser politisk samstämmighet så att insatser, mål och resultat från de olika politikområdena, t.ex. den nya gemensamma jordbrukspolitiken, EU:s internationella åtaganden, dvs. strategin för biologisk mångfald fram till 2030, Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, handelspolitiken och den europeiska gröna given, kan anpassas till varandra i en övergripande strategi för hållbar utveckling med tydliga mål och genomförandeåtgärder, med vederbörlig hänsyn till en social, ekonomisk och miljömässig balans. |
| --- | --- |

8.

Prioritering 1: Minska EU:s ekologiska konsumtionsavtryck till följd av markanvändning och säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria försörjningskedjor i EU.

| 9. | Kommittén betonar att EU bör säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria försörjningskedjor utanför EU som en central punkt i processen för att skydda och återställa världens skogar, och uppmanar därför EU att sätta konsumenterna i centrum för processen att påverka marknader som är beroende av den problematiska omvandlingen av primärskog för odling av allmänt använda produkter såsom kaffe, kakao och palmolja samt boskapsuppfödning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK erinrar om att allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna begås och miljöförstöring förekommer i olika försörjningskedjor för produkter (t.ex. sojabönor, palmolja, socker, kakao, nötkött och råvaror för biobränslen) och betonar att de frivilliga initiativen från den privata sektorns och finansindustrins sida hitintills inte har varit tillräckliga för att stoppa och vända den globala avskogningstrenden. Vi uppmanar därför kommissionen att göra efterlevnaden av standarderna för tillbörlig aktsamhet i fråga om miljön och mänskliga rättigheter (HRDD (3)) obligatorisk. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK påpekar att skogsbränder utgör det största hotet mot bevarandet av skogsekosystemen i många EU-medlemsstater och regioner. Det är avgörande att göra det lättare för lokala och regionala myndigheter att ytterligare förbättra sin motståndskraft mot katastrofer med tanke på att de står för den första insatsen. Det snabbaste och effektivaste sättet att begränsa den skada som orsakas av skogsbränder är att hejda katastrofer genom lokala åtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK uppmanar kommissionen att vidta en rad olika åtgärder för att öka incitamenten för konsumenterna att aktivt engagera sig för att välja, främja och använda mer hållbara varor, bl.a. – men inte begränsat till – genom att inrätta ett specifikt EU-certifieringssystem för produkter som inte orsakar avskogning och att integrera det certifieringssystem som redan finns för skogsbaserade produkter, och som omfattar både skogsbruk och spårbarhet (4), i en mer omfattande bedömning som är tillämplig även på varor som inte är skogsbaserade, och som omfattar hållbart skogsbruk; system för skogsbruk och skogsproduktion som bygger på minskad användning av naturresurser (t.ex. vatten), kemiska ämnen (t.ex. bekämpningsmedel) och energi (fossila bränslen och energi från icke-förnybara källor i allmänhet); aspekter på avskogningsfri framställning av produkter som inte är skogsbaserade; främjande av produkter med begränsat transportfotavtryck (lokala varumärken, koldioxidavtryck m.m.) och livscykelanalyser (LCA) av produkter för att kvantifiera deras miljöpåverkan och möjliggöra jämförelser av deras miljöprestanda. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser i kampen mot olaglig avverkning genom ett fullständigt och effektivt genomförande av EU:s arbetsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) för 2018–2022, särskilt genom att stärka genomförandet av EU:s timmerförordning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK uppmanar kommissionen att förbättra kommunikationen till kunderna och främjandet av produkter från hållbart skogsbruk genom att ta fram ett särskilt märke som anger den avskogningstakt som den givna produkten orsakar och förbättra/integrera de databaser och informationssystem som redan är tillgängliga på EU-nivå (t.ex. databasen för EU:s miljömärke) med produkter som inte orsakar avskogning och som ska vara lätta att känna igen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK uppmanar kommissionen att inrätta förfaranden för att kontrollera korrektheten i de uppgifter och bedömningar som förts in i det europeiska informationssystemet EIS för att förbättra förtroendet för de uppgifter som lämnats, bl.a. stränga krav på spårbarhet som garanterar produkternas ursprung, samt starkare kontroll- och tillsynssystem som ett led i att förhindra förfalskning och felaktig märkning av produkter. Vi föreslår att man överväger andra anskaffningsstrategier, särskilt i länder med hög avskogningstakt och låg certifieringstäckning och/eller hög grad av olaglig avverkning, t.ex. skyldighet att bevisa att produkterna har anskaffats på ett hållbart sätt, inbegripet dokumentation av råvaruhandeln mellan aktörerna och information om upphandlingspolicyer från samtliga parter i försörjningskedjan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK uppmanar samtliga EU-institutioner och byråer att föregå med gott exempel genom att ändra sitt beteende, sina upphandlingar och sina ramavtal så att endast produkter från hållbart skogsbruk används. Vi uppmanar även kommitténs anställda och ledamöter att kompensera för koldioxidutsläppen i samband med ReK-relaterade flygresor genom att ekonomiskt stödja hållbara skogsbruksprojekt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén betonar att offentlig upphandling, som står för omkring 14 % av BNP i EU, erbjuder en potentiellt stark hävstång för att säkerställa mer hållbara leveransavtal vid köp av arbete, varor eller tjänster från företag. I detta syfte kan införandet, inom ramen för direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling, av ett förbud mot offentliga inköp av produkter som härrör från avskogning bidra till att främja produkter som inte orsakar avskogning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi framhåller att incitament för en förändring i konsumentbeteende i riktning mot en mer hälsosam, växtbaserad kosthållning med mycket frukt och grönsaker (som bör vara certifierade som produkter som inte orsakar avskogning) och en därmed minskad köttkonsumtion, globalt sett, kan främja och bevara medborgarnas och planetens hälsa i enlighet med förklaringen ”C40 Good Food Cities (5)” (C40-städer för bra mat). Den här förändringen bör utgå från de rekommendationer som härrör från ”Från jord till bord-strategin”, där man främjar en konsumtion som i den utsträckning det är möjligt är lokal och hållbar för miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK uppmuntrar kommissionen att finna synergier med och kopplingar till pågående projekt och initiativ som rör inrättande av stadsskogar eller stadsnära skogar och ekologiska korridorer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå samt utanför Europa. Kommittén framhåller att dessa initiativ har många miljömässiga och sociala fördelar (ekosystemtjänster) för invånarna i de anslutna städerna, bl.a. ren luft, vattenflödesreglering, markskydd mot vatten- och vinderosion, återställande av skadad mark, motståndskraft mot katastrofer och klimatförändringar, lägre dagstemperaturer på sommaren, tillhandahållande av livsmedel, ökad biologisk mångfald i städer, bättre fysisk och psykisk hälsa, högre fastighetsvärden osv. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén uppmanar EU:s medborgare, de lokala och regionala myndigheterna, kommersiella aktörer och intressenter som säljer sina produkter på den europeiska marknaden (t.ex. multinationella företag) att delta i dessa aktiviteter samt framhåller deras roll i skyddet av skogarna och behovet av att de ökar öppenheten i sin företagsrapportering om socialt och miljömässigt ansvar (i linje med direktiv 2014/95/EU). |
| --- | --- |

20.

Prioritering 2: Arbeta i partnerskap med producentländer för att minska trycket på skogarna och göra EU:s utvecklingssamarbete ”avskogningssäkert”, och prioritering 3: Stärka det internationella samarbetet för att hejda avskogning och skogsförstörelse och uppmuntra återställande av skogen

| 21. | ReK uppmärksammar det faktum att avskogning främst sker i länder utanför EU. Det mesta av det timmer som produceras i dessa länder förbrukas lokalt, men utnyttjandet av timmercertifiering är fortfarande lågt, eftersom kostnaden för att erhålla certifiering är för hög, särskilt för småbrukare, som också konkurrerar med billigare konventionellt eller t.o.m. olagligt avverkat timmer. På samma sätt måste särskild uppmärksamhet ägnas åt hur man certifierar skogsbaserade produkter, t.ex. naturgummi, som produceras av ett stort antal småbrukare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén manar till förbättringar i miljöutbildningen i utvecklingsländer, där primärskogarna finns, som en nyckelfaktor för att öka medvetenheten i dessa länder om vikten av deras egna miljöresurser samt framhåller att medborgarnas direkta deltagande i dessa miljöutbildningsinitiativ skulle kunna innebära många fördelar, såsom






  a) | ökad kunskap om betydelsen av de ekosystemtjänster som hållbart förvaltade skogar och primärskogarna ger samhället, |
| --- | --- | --- |

22.

a)

ökad kunskap om betydelsen av de ekosystemtjänster som hållbart förvaltade skogar och primärskogarna ger samhället,

| b) | erkännande av de många direkta och indirekta fördelarna med hållbart skogsbruk, |
| --- | --- |

b)

erkännande av de många direkta och indirekta fördelarna med hållbart skogsbruk,

| c) | ökade möjligheter att dra fördel av lokala åtgärder för att begränsa avskogning och skogsförstörelse samt fler tillfällen att omvandla skyddet av naturresurserna till hållbar förvaltning av dem och således bidra till gröna jobb och grön tillväxt för lokalbefolkningen osv. |
| --- | --- |

c)

ökade möjligheter att dra fördel av lokala åtgärder för att begränsa avskogning och skogsförstörelse samt fler tillfällen att omvandla skyddet av naturresurserna till hållbar förvaltning av dem och således bidra till gröna jobb och grön tillväxt för lokalbefolkningen osv.

| 23. | ReK anser att kommissionen bör överväga möjligheten att föreslå att primärskogarna ska upptas på Unescos världsarvslista för att skydda dem mot avskogning och öka möjligheterna att göra allmänheten uppmärksam på skyddet av dem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén betonar att biologisk mångfald, tillsammans med multifunktionalitet, är ett centralt tema att ta i beaktande när EU:s skogspolitiska ram diskuteras och framhåller att varje gång avskogning sker, där en primärskog eller en mogen naturskog försvinner, så minskar den biologiska mångfalden, som är kännetecknande för skogar och svår att återställa eftersom området i fråga då i hög grad har förstörts. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK välkomnar den nya EU-omfattande strategin för biologisk mångfald för 2030, som höjer ambitionsnivån för EU att främja åtgärder för att hejda minskningen av biologisk mångfald och försämringen av ekosystemen i hela Europa och positionera EU som en ledande aktör i världen när det gäller att hantera den globala krisen för den biologiska mångfalden, t.ex. genom att inrätta skyddade områden för minst 30 % av marken, införa rättsligt bindande mål för återställande av naturen i EU och strängare skydd av kvarvarande primärskog och gammelskog i EU, tillämpa hållbar förvaltning av sekundärskog (6), återställa förstörda ekosystem och land genom att återställa skogar, mark och våtmarker samt skapa grönområden i städerna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK efterlyser betydligt kraftfullare insatser för att uppnå de mål som rör skogsbruk i EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030 och komma överens om en ambitiös global politisk ram för biologisk mångfald efter 2020 som ska antas vid den kommande 15:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (UN CBD COP 15), även på grundval av utvärderingen av genomförandet av strategin fram till 2020. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK insisterar på att handelsavtal bedöms mot bakgrund av målet att minska utsläppen av växthusgaser och bygger på hållbar utveckling. Kommittén efterlyser stärkta kapitel om hållbart skogsbruk och kampen mot avskogning i dessa avtal samt att avskogningen integreras i miljökonsekvensbedömningar. Eftersom avskogningen i Amazonas i Brasilien har nått rekordnivåer med en ökning av mängden bränder i regnskogen på 84 % (7) uppmanar kommittén därför EU och dess medlemsstater att avbryta ratificeringen av avtalet mellan EU och Mercosur tills den brasilianska regeringen vänder trenden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén efterlyser ett ökat bidrag från ett aktivt, anpassningsbart och deltagande skogsbruk i EU:s skogsbruksstrategi efter 2020 till att bevara och öka den biologiska mångfalden och på så sätt fullt ut uppnå de fördelar som biologisk mångfald och ekosystemtjänster kan ge. All dessa aktiviteter och ansträngningar bör bidra till och främja en ambitiösare global politik för biologisk mångfald, där EU driver på för att ta ett ansvarsfullt ledarskap. |
| --- | --- |

28.

Prioritering 4: Omfördela finansiering för att stödja mer hållbara metoder för markanvändning, och prioritering 5: Stödja tillgång, kvalitet och tillträde när det gäller information om skogar och försörjningskedjor för råvaror. Stödja forskning och innovation

| 29. | Kommittén betonar att de åtgärder som kommissionen har infört för att skydda och återställa skogarna, såväl i EU som globalt, ska kommuniceras på ett brett sett till EU:s medborgare i syfte att öka stödet för och effektiviteten i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmanar kommissionen att inrätta en europeisk databas som samlar in uppgifter från pågående och tidigare projekt mellan EU och tredjeländer såväl som bilaterala projekt mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer för att kunna bedöma deras inverkan på världens skogar. Vi understryker också vikten av att de lokala och regionala myndigheterna deltar i genomförandet av dessa projekt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK uppmanar EU att lansera en strategi för ”industrialisering, digitalisering och minskning av koldioxidutsläpp” för att främja miljöanpassade ersättningsmaterial med trä som bas, där konsumenten informeras om dess ursprung och koldioxidavtryck, och som utgör ett incitament för en certifiering av produkter som inte orsakar avskogning, som skapar möjligheter för att de kan användas i till exempel byggbranschen, textilier, kemiska produkter eller inom förpackningsindustrin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK uppmanar EU att vidareutveckla forsknings- och övervakningsprogram som Copernicus, unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram, och andra övervakningsprogram för tillsyn av råvaruförsörjningskedjan, i syfte att kunna identifiera och utfärda tidiga varningar för produkter som i produktionsfasen har orsakat avskogning eller miljöförstöring. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en europeisk skogsbruksmyndighet med tanke på vikten av att skydda och återställa världens skogar. |
| --- | --- |

33.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

1

(2)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005

2

(3)  Med HRDD (Human Rights Due Diligence) avses i allmänhet ett sätt på vilket företag kan identifiera, förebygga, lindra och ta ansvar för de negativa effekter på de mänskliga rättigheterna som förorsakas av den verksamhet som de eller deras partner bedriver, https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence

3

(4)  T.ex. Forest Stewardship Council® (FSC®), Programme for the Endorsement of Forest Certification TM (PEFCTM).

4

(5)  Genom ’C40 Good Food Cities Declaration’ förbinder sig städerna att anpassa policyer for upphandling av livsmedel till ’Planetary Health Diet’ (en kosthållning för hälsan och planeten), som helst anskaffas från det ekologiska jordbruket, och stödja en generell ökning av hälsosam, växtbaserad livsmedelskonsumtion i våra städer genom att fasa ut ohållbar, ohälsosam kosthållning, https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities

5

(6)  https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

6

(7)  Brasiliens nationella institut för rymdforskning 2019.

7

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 139:e plenarsession via Interactio (Hybrid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/53

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Tjänstepaketet: en uppdaterad ståndpunkt från Europas lokala och regionala myndigheter

(2020/C 324/09)

| Föredragande: | Jean-Luc VANRAES (BE–Renew), ledamot, kommunfullmäktige, Uccle/Ukkel |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt elektroniskt tjänstekort och därmed sammanhängande administrativa verktyg
  COM(2016) 824 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om den rättsliga och operativa ramen för det europeiska elektroniska tjänstekort som införs genom förordning ... (tjänstekortsförordningen)
  COM(2016) 823 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken
  COM(2016) 822 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden, om fastställande av ett anmälningsförfarande för tillståndsförfaranden och krav avseende tjänster, och om ändring av direktiv 2006/123/EG och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden
  COM(2016) 821 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om rekommenderade reformer för reglering av yrkesmässiga tjänster
  COM(2016) 820 final |

Föredragande:

Jean-Luc VANRAES (BE–Renew), ledamot, kommunfullmäktige, Uccle/Ukkel

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt elektroniskt tjänstekort och därmed sammanhängande administrativa verktyg

COM(2016) 824 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om den rättsliga och operativa ramen för det europeiska elektroniska tjänstekort som införs genom förordning ... (tjänstekortsförordningen)

COM(2016) 823 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken

COM(2016) 822 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpningen av direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden, om fastställande av ett anmälningsförfarande för tillståndsförfaranden och krav avseende tjänster, och om ändring av direktiv 2006/123/EG och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden

COM(2016) 821 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om rekommenderade reformer för reglering av yrkesmässiga tjänster

COM(2016) 820 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Vikten av att skyndsamt fullborda den inre marknaden för tjänster

| 1. | Europeiska regionkommittén betraktar den inre marknaden som ett viktigt resultat av EU:s politik som ligger till grund för konkurrenskraften, välståndet och konsumenternas välbefinnande i Europa. En väl fungerande inre marknad bidrar också till att främja ekonomisk tillväxt, innovation och sysselsättning på regional och lokal nivå, och regionala och lokala myndigheter drar, i egenskap av viktiga offentliga upphandlare, nytta av en bättre fungerande inre marknad, även för tjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den inre marknaden är ett pågående arbete och betydande hinder kvarstår. Dess genomförande och fördjupande kräver större engagemang från institutionella aktörer på alla styresnivåer, och i synnerhet medlemsstaterna har ett stort ansvar för att säkerställa ett effektivt genomförande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Politiska förslag om den inre marknaden kan få betydande territoriella konsekvenser som bör bedömas ordentligt. Territoriella konsekvensbedömningar bidrar till att mäta de möjliga effekterna av lagstiftningsförslag på ett heltäckande och balanserat sätt genom att de täcker en lång rad aspekter, och de är mycket viktiga för många regioner som inte deltar direkt i lagstiftningsprocessen men genomför lagstiftningen. Kommittén upprepar att den är redo att bidra med sin sakkunskap till dessa bedömningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den inre marknaden bör så långt som möjligt genomföras med iakttagande av principerna om lokalt självstyre. I den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse (1) erkänns det att kommunerna är en av de viktigaste grundstenarna i varje demokratiskt styrelseskick, att skyddet och stärkandet av den kommunala självstyrelsen är ett viktigt bidrag till uppbyggandet av ett Europa som grundar sig på demokratiska principer och decentralisering av makten och att detta förutsätter att kommunerna har en stor grad av självbestämmanderätt när det gäller uppgifter, på vilket sätt och med vilka medel dessa uppgifter ska utföras samt nödvändiga resurser för deras fullgörande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | En mer decentraliserad strategi för genomförandet av den inre marknaden bör övervägas, genom att ansvaret för att övervaka och kontrollera att EU-lagstiftningen tillämpas korrekt decentraliseras till myndigheter på medlemsstatsnivå, med den decentraliserade strategin för tillämpningen av EU:s konkurrensregler som förebild. En sådan decentraliserad strategi skulle både bidra till att minska den administrativa bördan på alla nivåer och främja medlemsstaternas egenansvar för den inre marknaden, vilket är nödvändigt för att den ska fungera väl. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Många av de största återstående ekonomiska hindren finns på tjänsteområdet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tjänsterna utgör den största delen av den europeiska ekonomin och står för omkring 70 % av både BNP och arbetstillfällena (2). Tjänstesektorn i EU kännetecknas dock av långsam produktivitetstillväxt och svag konkurrens samt av en enorm mångfald av tjänstesektorer med olika särdrag. Handeln med tjänster inom EU utgör endast en tredjedel av handeln med varor inom EU och visar inga tecken på att komma i kapp. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Omotiverade hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster, främst till följd av olika nationella regler och förfaranden, hör till de främsta orsakerna till sektorns dåliga resultat, och undanröjandet av dessa hinder skulle ge tjänsteleverantörer och kunder större möjligheter att fullt ut utnyttja den inre marknadens potential. Vidare åtgärder bör baseras på tjänsteleverantörernas påvisade behov. Med tanke på den stora mångfalden av tjänstesektorer kan det krävas en mer sektorsspecifik strategi. De regionala och lokala myndigheterna kan spela en viktig roll när det gäller att lösa de problem som uppstår. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tjänster är viktiga insatsvaror i ekonomin, som en del av de globala värdekedjorna, och konkurrenskraftiga tjänster, särskilt företagstjänster, är avgörande för produktiviteten och kostnadskonkurrenskraften i andra sektorer, t.ex. tillverkningssektorn, som är mycket viktiga för regionala och lokala ekonomier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tio år efter tjänstedirektivets ikraftträdande har dess potential att öka den fria rörligheten för tjänster inte förverkligats till fullo, och leverantörer inom en rad tjänstesektorer möter fortfarande en lång rad hinder när de vill etablera sig i en annan medlemsstat eller tillfälligt tillhandahålla gränsöverskridande tjänster. Beräkningar pekar på att undanröjandet av hindren för gränsöverskridande handel med och investeringar i tjänster inom den ram som redan fastställs i tjänstedirektivet skulle kunna öka EU:s BNP med 1,7 %. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Av kommissionens lagstiftningsförslag i tjänstepaketet har endast ett antagits, nämligen direktivet om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken. Lagstiftningsförslagen om det europeiska elektroniska tjänstekortet är blockerade i lagstiftningsprocessen, och i fråga om det föreslagna direktivet om ett anmälningsförfarande för tillståndsförfaranden och krav avseende tjänster har mycket små framsteg gjorts. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK uppmanar kommissionen att analysera de vanligaste affärs- och yrkesverksamheter i varje medlemsstat som redan skulle kunna dra nytta av det nuvarande tjänstedirektivet, så att en omfattande förteckning över onödiga kostnader och flaskhalsar för entreprenörer kan sammanställas så snart som möjligt. ReK uppmanar också kommissionen att snarast utarbeta en rekommendation med en standardmodell för gemensamma kontaktpunkter, enligt artikel 6 i direktivet, så att medlemsstaterna kan följa en gemensam modell för att göra det så enkelt som möjligt för tjänsteleverantörer att använda dem på sina egna språk, på samma sätt som man gjort för tekniska föreskrifter med stor effektivitet och minimala kostnader för översättning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | EU-domstolens dom i Visser Vastgoed-målet (3) skulle kunna få stora konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna. Dessa måste åtgärdas genom EU-lagstiftning, och det föreslagna anmälningsdirektivet är rätt ram för detta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Konsekvenserna av Visser Vastgoed-målet är kanske inte begränsade till anmälningsskyldigheter för detaljplaner som gäller detaljhandelstjänster, utan skulle kunna vara mer omfattande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén erkänner vikten av en välfungerande inre marknad för gränsregionerna, och anser att EU:s instrument för gränsöverskridande samarbete såsom EGTS (4) kan spela en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

15.

Det europeiska elektroniska tjänstekortet

| 16. | Europaparlamentet har avvisat kommissionens förslag om ett e-tjänstekort och begärt att kommissionen ska dra tillbaka rättsakten. Kommittén konstaterar vidare att rådet inte kunnat enas om en gemensam ståndpunkt om samma rättsakt och påminner om att åtgärder enligt det nuvarande tjänstedirektivet, såsom de enskilda kontaktpunkterna, bör genomföras på ett korrekt sätt för att stödja företag som tillhandahåller gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén påminner medlagstiftarna om att den ursprungliga tanken bakom det elektroniska tjänstekortet, som man inte lyckats förverkliga genom förslaget, var att minska den administrativa komplexiteten och kostnaderna för leverantörer av gränsöverskridande tjänster, särskilt små och medelstora företag, när de fullgör de administrativa formaliteterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Om inte ett elektroniskt tjänstekort införs har leverantörer av gränsöverskridande tjänster fortfarande samma kostnader för att fullgöra administrativa formaliteter. Det var meningen att det elektroniska tjänstekortet skulle halvera dessa, vilket skulle ha varit till stor nytta för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén påminner därför om behovet av att vidta betydande åtgärder för en administrativ förenkling ur tjänsteleverantörernas perspektiv med tanke på de onödiga kostnader som de fortfarande möter. De rättsliga, tekniska och administrativa bördorna för de lokala och regionala myndigheterna i samband med införandet av tjänstekortet måste dock stå i proportion till den förväntande nyttan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK påminner medlagstiftarna om att medlemsstaterna enligt tjänstedirektivet inte får upprepa krav som är likvärdiga med dem som leverantören redan har uppfyllt i en annan medlemsstat. Detta tillämpas dock fortfarande inte i tillräcklig utsträckning i praktiken, vilket gör att tjänsteleverantörer ofta ställs inför samma krav som inhemska företag trots att de redan har uppfyllt motsvarande eller liknande krav i sin hemmedlemsstat. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK påminner medlagstiftarna om att det komplexa samarbetet mellan nationella myndigheter och den administrativa börda som förfarandet med det föreslagna elektroniska tjänstekortet medför var några av de främsta orsakerna till att man inte lyckades nå en kompromiss under förhandlingarna i denna fråga. Vi uppmanar därför kommissionen att i sina framtida förslag koncentrera sig på enkla och tydliga regler för samarbete mellan myndigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Den stora mångfalden av krav på rättslig form och aktieinnehav i medlemsstaterna utgör också fortfarande ett hinder för etableringsfriheten inom sektorn för företagstjänster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tjänsteleverantörer möter också stora svårigheter med att erhålla lagstadgad yrkesansvarsförsäkring när de vill erbjuda sina tjänster i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Dessutom görs i den nationella sektorsspecifika lagstiftningen inte alltid den nödvändiga åtskillnaden mellan de krav som gäller för de tjänsteleverantörer som vill etablera sig och de som tillfälligt vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster, vilket leder till osäkerhet och oproportionerliga regleringskrav för leverantörer av gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén beklagar att de ovannämnda hindren inte har undanröjts och fortfarande bidrar till en låg integrering av tjänster på den inre marknaden, inom ramen för det regelverk som redan föreskrivs i tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK uppmanar därför de andra institutionerna att nå samförstånd för att ta itu med de problem som lagstiftningsförslaget om det elektroniska kortet är avsett att avhjälpa, och på så sätt möjliggöra ett bättre genomförande på grundval av tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén är medveten om de olika strategierna i medlemsstaterna beträffande behörighetskriterier för tjänsteleverantörers deltagande i anbudsförfaranden, som kan utgöra ett hinder för den inre marknaden. Därför bör potentialen hos EU-instrument användas för att rationalisera dessa strategier när så är möjligt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK fäster uppmärksamheten på de bestämmelser i tjänstedirektivet som syftar till att öka den gränsöverskridande verksamheten och främja utvecklingen av en verklig inre marknad för tjänster, genom ökad konvergens mellan yrkesreglerna på EU-nivå, och uppmanar kommissionen att föreslå initiativ för att uppmuntra branschorganisationer på europeisk nivå att utnyttja dessa möjligheter för att underlätta den fria rörligheten för tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK fäster uppmärksamheten på tjänstedirektivets betydelse och dess bidrag till den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden. Kommittén betonar samtidigt att företag, särskilt små och medelstora företag och offentliga myndigheter, står inför många utmaningar när det gäller tillämpningen av direktivets regler. |
| --- | --- |

29.

Anmälningsförfarande

| 30. | Kommittén noterar EU-domstolens dom i Visser Vastgoed-målet samt den rättsliga osäkerhet som domen skulle kunna innebära för lokala och regionala myndigheter (5), särskilt när det gäller anmälningsskyldigheten. Dessutom kan det hända att tillämpningsområdet inte är begränsat till detaljhandelstjänster och fysisk planering utan skulle kunna påverka andra delar av lokala och regionala myndigheters regleringsverksamhet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK ser en möjlighet med förbättringen av anmälningsförfarandet enligt tjänstepaketet för att ta itu med de frågor som tas upp i EU-domstolens dom, och uppmanar medlagstiftarna att koncentrera sina insatser på att komma fram till lösningar under de pågående förhandlingarna om anmälningsförfarandet, som också säkerställer den rättssäkerhet som krävs i förfarandet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Många lokala och regionala myndigheter möter utmaningar när det gäller kapacitet och resurser för att hantera den administrativa bördan av den nuvarande rättsliga anmälningsskyldigheten, med tanke på EU-domstolens dom, och i ett nytt anmälningsförfarande bör man beakta detta för att minska denna administrativa börda så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Man måste finna rätt balans mellan de insatser som krävs enligt anmälningsskyldigheter och mervärdet för att uppnå tjänstedirektivets mål, med tanke på att de flesta lokala och regionala bestämmelser har en obetydlig inverkan på den inre marknaden och sannolikt uppfyller kraven i tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ett nytt anmälningsförfarande bör inte leda till onödiga förseningar i antagandet av lokala och regionala bestämmelser, eftersom dessa förseningar påverkar alla berörda aktörer negativt och hindrar ekonomisk verksamhet och investeringar (t.ex. inom detaljhandel och tillhörande fastighetsutveckling). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén efterlyser tillräcklig insyn och öppenhet för dialog från kommissionens sida i samband med ett nytt anmälningsförfarande, särskilt under den del av förfarandet där kommissionen bedömer om en lokal eller regional bestämmelse är förenlig med tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK framhåller behovet av ett effektivt genomförande av tjänstedirektivet och föreslår därför att kommissionen ska lägga fram en uppsättning kvantitativa och/eller kvalitativa kriterier för att bedöma vilken typ av lokala och regionala bestämmelser som skulle kunna undantas från anmälan enligt tjänstedirektivet, utan att detta undantag står i vägen för genomförandet av tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommissionen bör undersöka möjligheten till decentraliserade inslag i genomförandet, inklusive anmälan, med koppling till kvantitativa och/eller kvalitativa kriterier, eftersom detta skulle kunna effektivisera genomförandet och leda till en korrektare bedömning av det regionala och lokala allmänintresset, i överensstämmelse med principen om lokalt självstyre och subsidiaritet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK betonar vikten av principerna om icke-diskriminering, proportionalitet och allmänintresse, såsom de tillämpas i tjänstedirektivet, och understryker med hänsyn till det lokala och regionala regelverket att bestämmelser om markanläggning eller markanvändning samt fysisk planering uttryckligen undantas från tjänstedirektivets tillämpningsområde i dess skäl 9. |
| --- | --- |

38.

Bryssel den 1 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europarådet, 1985.

1

(2)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Single Market Performance Report 2019, SWD(2019) 444 final.

2

(3)  De förenade målen C-360/15 och C-31/16, som avgjordes den 30 januari 2018.

3

(4)  Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

4

(5)  Det finns mer än 95 000 kommuner i EU, med stora skillnader i storlek och kapacitet. I Tyskland och Österrike skulle sammanlagt upp till 250 000 lokala fysiska planer i princip kunna omfattas av tjänstedirektivet och dess anmälningsskyldighet (interimsrapport av den 15 januari 2020 från en ReK-beställd studie om konsekvenserna för lokala och regionala myndigheter av kommissionens anmälningsdirektiv mot bakgrund av EU-domstolens dom från januari 2018).

5

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/58

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk klimatlag: om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet

(2020/C 324/10)

| Föredragande: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES–EPP), regionpresident i Andalusien |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag)
  COM(2020) 80 final |

Föredragande:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES–EPP), regionpresident i Andalusien

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag)

COM(2020) 80 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Unionens
  och
  medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

Unionens
  och
  medlemsstaternas klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet.

| (5) | Unionens, medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet. |
| --- | --- |

(5)

Unionens, medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  klimatarbete syftar till att skydda jorden och människorna, välfärd, välstånd, hälsa, livsmedelssystem, ekosystemens integritet och den biologiska mångfalden mot hotet från klimatförändringarna, inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och med sikte på att uppnå målen i Parisavtalet, samt att maximera välståndet inom planetens gränser och stärka samhällets motståndskraft mot klimatförändringar och minska dess sårbarhet.

Motivering

Lokala och regionala åtgärder är avgörande för att uppnå målet om klimatneutralitet, som erkänns i Parisavtalet och helt ligger i linje med de mål som anges i skälet. Det är därför obetänksamt att inte nämna de lokala och regionala myndigheterna i detta sammanhang.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14)

Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

| (14) | Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  som tar hänsyn till de varierande ekonomiska, sociala och geografiska förutsättningarna i Europa och dess yttersta randområdens särdrag
  . |
| --- | --- |

(14)

Anpassningsåtgärder är en viktig del av de långsiktiga globala åtgärderna i samband med klimatförändringarna. Medlemsstaterna och unionen bör därför öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna, i enlighet med artikel 7 i Parisavtalet, samt maximera sidofördelarna med annan miljöpolitik och miljölagstiftning. Medlemsstaterna bör anta heltäckande nationella anpassningsstrategier och anpassningsplaner
  som tar hänsyn till de varierande ekonomiska, sociala och geografiska förutsättningarna i Europa och dess yttersta randområdens särdrag
  .

Motivering

Lokala och regionala faktorer spelar en avgörande roll när det gäller att välja rätt politik för att stärka återhämtningsförmågan och anpassningsåtgärderna. Geografiska, klimatmässiga, sociala och ekonomiska aspekter är avgörande för att man ska kunna utvärdera och bedöma sårbarheten, hantera riskerna och fastställa framtida scenarier för klimatvariablerna. Inrättandet av prognosverktyg för anpassning och främjande av återhämtningsförmågan som kan anpassas till olika regionala och lokala förhållanden skulle innebära ett viktigt steg framåt i utvecklingen av dessa strategier.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (17) | I meddelandet om den gröna given angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja unionens 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050. I sitt meddelande betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till klimatneutralitetsmålet och att alla sektorer bör bidra.
  Senast till
  september 2020 bör kommissionen, på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som den mottagit i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (1), se över unionens klimatmål för 2030 och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  50–
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra unionens 2030-mål bör den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning enligt vad som är lämpligt. Dessutom bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå målet skulle behöva ändras för att uppnå utsläppsminskningar på
  50–
  55 % jämfört med 1990. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(17)

I meddelandet om den gröna given angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja unionens 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050. I sitt meddelande betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till klimatneutralitetsmålet och att alla sektorer bör bidra.
  Senast till
  september 2020 bör kommissionen, på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som den mottagit i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (1), se över unionens klimatmål för 2030 och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  50–
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra unionens 2030-mål bör den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning enligt vad som är lämpligt. Dessutom bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå målet skulle behöva ändras för att uppnå utsläppsminskningar på
  50–
  55 % jämfört med 1990.

| (17) | I meddelandet om den gröna given angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja unionens 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050. I sitt meddelande betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till klimatneutralitetsmålet och att alla sektorer bör bidra.
  Så snart som möjligt och senast i början av
  september 2020 bör kommissionen, på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som den mottagit i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (1), se över unionens klimatmål för 2030 och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  minst
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra unionens 2030-mål bör den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning enligt vad som är lämpligt. Dessutom bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå målet skulle behöva ändras för att uppnå utsläppsminskningar på
  minst
  55 % jämfört med 1990. |
| --- | --- |

(17)

I meddelandet om den gröna given angav kommissionen sin avsikt att bedöma och lägga fram förslag för att höja unionens 2030-mål för minskade växthusgasutsläpp för att säkerställa att det är förenligt med klimatneutralitetsmålet för 2050. I sitt meddelande betonade kommissionen att all unionspolitik bör bidra till klimatneutralitetsmålet och att alla sektorer bör bidra.
  Så snart som möjligt och senast i början av
  september 2020 bör kommissionen, på grundval av en heltäckande konsekvensbedömning och med beaktande av sin analys av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som den mottagit i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (1), se över unionens klimatmål för 2030 och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  minst
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra unionens 2030-mål bör den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning enligt vad som är lämpligt. Dessutom bör kommissionen senast den 30 juni 2021 bedöma hur den unionslagstiftning som är relevant för att uppnå målet skulle behöva ändras för att uppnå utsläppsminskningar på
  minst
  55 % jämfört med 1990.

Motivering

Om vi vill säkerställa att en europeisk återhämtningsplan är grön och dagens investeringar leder till att målen för 2030 och i slutänden 2050 uppnås måste konsekvensbedömningen för regelverket för 2030 vara ambitiös och offentliggöras så snart som möjligt.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (18) | För att säkerställa att unionen och medlemsstaterna är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå klimatneutralitetsmålet eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om unionsåtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller olämpliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(18)

För att säkerställa att unionen och medlemsstaterna är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet bedöma framstegen. Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå klimatneutralitetsmålet eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga eller om unionsåtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller olämpliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna.

| (18) | För att säkerställa att unionen och medlemsstaterna är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet
  mäta och
  bedöma framstegen
  samt göra alla relevanta data tillgängliga för allmänheten
  . Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå klimatneutralitetsmålet eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga
  (målens kvantitet eller tidsfrister uppfylls inte)
  eller om unionsåtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet
  till 2050
  eller olämpliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att unionen och medlemsstaterna är på rätt spår mot att uppnå klimatneutralitetsmålet och går framåt med klimatanpassningsarbetet bör kommissionen regelbundet
  mäta och
  bedöma framstegen
  samt göra alla relevanta data tillgängliga för allmänheten
  . Om medlemsstaternas gemensamma framsteg mot att uppnå klimatneutralitetsmålet eller med klimatanpassningsarbetet inte är tillräckliga
  (målens kvantitet eller tidsfrister uppfylls inte)
  eller om unionsåtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet
  till 2050
  eller olämpliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften eller minska sårbarheten, bör kommissionen vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen. Kommissionen bör också regelbundet bedöma relevanta nationella åtgärder och utfärda rekommendationer om den anser att en medlemsstats åtgärder inte är förenliga med klimatneutralitetsmålet eller otillräckliga för att öka anpassningsförmågan, stärka motståndskraften och minska sårbarheten gentemot klimatförändringarna.

Motivering

En effektiv övervakning av framstegen kan öka synligheten, insynen och egenansvaret när det gäller insatserna för att uppnå klimatneutralitet. Därför bör de insamlade uppgifterna alltid finnas tillgängliga, inte bara i de regelbundna rapporterna. Även här bör tidsramarna anges konkret.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (20) | Eftersom medborgare och lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man göra det lättare att uppbåda ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka
  deras ställning och möjligheter
  i arbetet mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera
  en europeisk klimatpakt
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(20)

Eftersom medborgare och lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man göra det lättare att uppbåda ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka
  deras ställning och möjligheter
  i arbetet mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera
  en europeisk klimatpakt
  .

| (20) | Eftersom medborgare och lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man göra det lättare att uppbåda ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka
  det dubbelriktade samarbetet, informationsutbytet och de gemensamma ansträngningarna för att öka medvetenheten
  i arbetet mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera
  den europeiska klimatpakten som ett innovativt styrningsverktyg för att involvera lokala och regionala myndigheter samt det civila samhället och medborgarna i stort
  . |
| --- | --- |

(20)

Eftersom medborgare och lokalsamhällen spelar en viktig roll när det gäller att driva på omställningen till klimatneutralitet bör man göra det lättare att uppbåda ett starkt allmänt och socialt engagemang för klimatåtgärder. Kommissionen bör därför samverka med alla delar av samhället för att stärka
  det dubbelriktade samarbetet, informationsutbytet och de gemensamma ansträngningarna för att öka medvetenheten
  i arbetet mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle, bland annat genom att lansera
  den europeiska klimatpakten som ett innovativt styrningsverktyg för att involvera lokala och regionala myndigheter samt det civila samhället och medborgarna i stort
  .

Motivering

Arbetet för att uppnå ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle måste bygga på informationsutbyte och social medvetenhet. Förstärkningen av dessa instrument är en uppgift som kan ledas av kommissionen i samband med utformningen och genomförandet av den offentliga politiken, i den mån det handlar om övergripande insatser, medan de föreslagna åtgärderna däremot tillhör de sektorsspecifika politikområden som nationella, regionala och lokala myndigheter kan vilja vidta.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (21) | För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att fastställa
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  under sitt förberedande arbete
  ,
  inklusive
  på expertnivå, och
  att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
  .
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(21)

För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att fastställa
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  under sitt förberedande arbete
  ,
  inklusive
  på expertnivå, och
  att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016
  .
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (21) | För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet
  ska kommissionen föreslå
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  i samband med utarbetandet av förslaget
  ,
  framför allt
  på expertnivå och
  på förvaltningsnivå i medlemsstaterna, inbegripet regionala och lokala myndigheter
  . |
| --- | --- |

(21)

För att situationen ska vara förutsägbar för alla ekonomiska aktörer, inbegripet företag, arbetstagare, investerare och konsumenter, och för att de ska känna förtroende, för att säkerställa att omställningen till klimatneutralitet är oåterkallelig, för att säkerställa en gradvis minskning över tiden och som hjälp vid bedömningen av om åtgärderna och framstegen är förenliga med klimatneutralitetsmålet
  ska kommissionen föreslå
  en utvecklingsbana mot att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i unionen senast 2050. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  i samband med utarbetandet av förslaget
  ,
  framför allt
  på expertnivå och
  på förvaltningsnivå i medlemsstaterna, inbegripet regionala och lokala myndigheter
  .

Motivering

Stryker alla hänvisningar till att utvecklingsbanan ska fastställas genom delegerade akter. Kommissionen bör begränsa sig till att föreslå en utvecklingsbana och bedöma framstegen.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 2.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att möjliggöra ett gemensamt
  uppnående
  av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna. | De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att möjliggöra ett gemensamt
  genomförande
  av det klimatneutralitetsmål
  i Europas städer och regioner
  som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att möjliggöra ett gemensamt
  uppnående
  av det klimatneutralitetsmål som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna.

De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå respektive nationell nivå för att möjliggöra ett gemensamt
  genomförande
  av det klimatneutralitetsmål
  i Europas städer och regioner
  som anges i punkt 1, med beaktande av vikten av att främja rättvisa och solidaritet mellan medlemsstaterna.

Motivering

Genomförandet av klimatlagstiftning vilar främst på europeiska städer och regioner. Därför förefaller det nödvändigt att ändra ordalydelsen.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 2.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Senast
  i september 2020 ska kommissionen se över unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 mot bakgrund av det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1, och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  50
  –55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra det målet ska den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet enligt vad som är lämpligt. | Så snart som möjligt och senast
  i
  början av
  september 2020 ska kommissionen se över unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 mot bakgrund av det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1, och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  minst
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra det målet ska den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet enligt vad som är lämpligt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Senast
  i september 2020 ska kommissionen se över unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 mot bakgrund av det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1, och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  50
  –55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra det målet ska den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet enligt vad som är lämpligt.

Så snart som möjligt och senast
  i
  början av
  september 2020 ska kommissionen se över unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.11 i förordning (EU) 2018/1999 mot bakgrund av det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1, och undersöka alternativ för ett nytt mål för 2030 med en utsläppsminskning på
  minst
  55 % jämfört med 1990 års nivåer. Om kommissionen anser det nödvändigt att ändra det målet ska den lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet enligt vad som är lämpligt.

Motivering

Ändringsförslaget följer samma logik som ändringsförslaget avseende skäl 17.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet | Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet |
| 1.   Kommissionen ges befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att komplettera
  denna förordning genom att
  fastställa
  en utvecklingsbana på unionsnivå för att fram till 2050 uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1. Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen
  se över utvecklingsbanan
  . | 1.   Kommissionen ges befogenhet att
  föreslå ändringar av
  denna förordning genom att
  föreslå
  en utvecklingsbana på unionsnivå för att fram till 2050 uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1. Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen
  utvärdera de framsteg som har gjorts för att uppnå målet om klimatneutralitet
  . |
| 2.   Utvecklingsbanan ska utgå från unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.3. | 2.   Utvecklingsbanan ska utgå från unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.3. |
| 3.   När kommissionen
  fastställer
  en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1 ska den beakta följande: | 3.   När kommissionen
  föreslår
  en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1 ska den beakta följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet

Utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet

1.   Kommissionen ges befogenhet att
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att komplettera
  denna förordning genom att
  fastställa
  en utvecklingsbana på unionsnivå för att fram till 2050 uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1. Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen
  se över utvecklingsbanan
  .

1.   Kommissionen ges befogenhet att
  föreslå ändringar av
  denna förordning genom att
  föreslå
  en utvecklingsbana på unionsnivå för att fram till 2050 uppnå det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1. Senast inom sex månader efter varje sådan global översyn som avses i artikel 14 i Parisavtalet ska kommissionen
  utvärdera de framsteg som har gjorts för att uppnå målet om klimatneutralitet
  .

2.   Utvecklingsbanan ska utgå från unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.3.

2.   Utvecklingsbanan ska utgå från unionens klimatmål för 2030 som avses i artikel 2.3.

3.   När kommissionen
  fastställer
  en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1 ska den beakta följande:

3.   När kommissionen
  föreslår
  en utvecklingsbana i enlighet med punkt 1 ska den beakta följande:

Motivering

Motivering

Stryker alla hänvisningar till att utvecklingsbanan ska fastställas genom delegerade akter. Kommissionen bör begränsa sig till att föreslå en utvecklingsbana och bedöma framstegen.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 3.3 e

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| e) | Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

e)

Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna.

| e) | Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna
  , med fullt beaktande av EU:s territoriella sammanhållning
  . |
| --- | --- |

e)

Rättvisa och solidaritet mellan och inom medlemsstaterna
  , med fullt beaktande av EU:s territoriella sammanhållning
  .

, med fullt beaktande av EU:s territoriella sammanhållning

Motivering

Motivering

Kriterierna för att fastställa utvecklingsbanan för att uppnå klimatneutralitet bör klart och tydligt ta hänsyn till EU:s regionala sammanhållning.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 3.3 k och l (nya led)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | k) | Åtagandet om globalt ledarskap i fråga om klimatneutralitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

k)

k)

Åtagandet om globalt ledarskap i fråga om klimatneutralitet.

Åtagandet om globalt ledarskap i fråga om klimatneutralitet.

| l) | Bedömningen av koldioxidavtrycket, vattenfotavtrycket och fotavtrycket när det gäller biologisk mångfald i handelsförbindelser med tredjeländer samt EU:s åtaganden enligt relevanta internationella fördrag. |
| --- | --- |

l)

l)

Bedömningen av koldioxidavtrycket, vattenfotavtrycket och fotavtrycket när det gäller biologisk mångfald i handelsförbindelser med tredjeländer samt EU:s åtaganden enligt relevanta internationella fördrag.

Bedömningen av koldioxidavtrycket, vattenfotavtrycket och fotavtrycket när det gäller biologisk mångfald i handelsförbindelser med tredjeländer samt EU:s åtaganden enligt relevanta internationella fördrag.

Motivering

Motivering

Europeiska unionen är fast besluten att spela en framträdande och inflytelserik roll på internationell nivå och utgöra en förebild i den gröna, rättvisa och solidariska omställning som länder och regioner måste inleda för att nå målet om klimatneutralitet senast 2050, utan att lämna någon på efterkälken. Med tanke på klimatförändringarnas karaktär och globala dimension samt de socioekonomiska konsekvenserna, som inte låter sig hindras av några gränser, bör EU:s fasta avsikt återspeglas i lagstiftningen genom att man inkluderar en skyldighet att se till att alla EU:s strategier och åtgärder, i samband med fastställandet av en utvecklingsbana mot klimatneutralitet, omfattar åtaganden att förankra de principer som ligger till grund för denna förordning i de länder och regioner utanför EU som unionen har någon typ av förbindelser med.

Dessutom bör EU ta hänsyn till koldioxidavtrycket och vattenfotavtrycket för produkter som kommer från tredjeländer, eftersom detta inte bara kommer att bidra till att stärka konkurrenskraften i vår ekonomi utan också stärka EU:s ledande roll när det gäller klimatneutralitet med hjälp av krav på globala standarder.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 4.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska utarbeta och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen. | 2.   Medlemsstaterna ska utarbeta och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen.


  Medlemsstaterna ska se till att det regionala och lokala perspektivet samt de yttersta randområdenas perspektiv integreras i utarbetandet och genomförandet av dessa anpassningsstrategier och anpassningsplaner. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen.

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta och genomföra anpassningsstrategier och anpassningsplaner med heltäckande riskhanteringsramar som grundar sig på robusta referensvärden för klimat och sårbarhet samt bedömningar av framstegen.

Medlemsstaterna ska se till att det regionala och lokala perspektivet samt de yttersta randområdenas perspektiv integreras i utarbetandet och genomförandet av dessa anpassningsstrategier och anpassningsplaner.

Motivering

Motivering

Klimatförändringarnas konsekvenser skiljer sig åt mellan olika geografiska områden eftersom det finns många olika faktorer som påverkar deras effekter. Det finns skillnader när det gäller klimatförändringarnas effekter som orsakas av geografiskt läge, socioekonomisk situation – kort sagt, när det gäller risknivå, utsatthet och sårbarhet.

Därför är det nödvändigt att göra åtskillnad på regional eller till och med lokal nivå, utifrån geografiska och socioekonomiska faktorer, när riskerna i samband med klimatförändringarnas effekter ska bedömas. Trots klimatförändringarnas globala karaktär bör anpassningarna därför ske i linje med varje områdes särdrag beroende på typen av påverkan och deras specifika dimension. Detta hindrar inte att utvecklingen av denna politik struktureras kring gemensamma strategier, även på områden där samordning inte är obligatorisk.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 5.2a (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a
     
  Den bedömning som avses i punkt 1 och den översyn som avses i punkt 2 ska göras på grundval av ett gemensamt EU-informationssystem, som är tillgängligt för allmänheten och som samlar information från de olika aktörer som arbetar med att uppnå klimatneutralitetsmålet och främja anpassningen. Krav ska fastställas för att säkerställa standardisering och enhetlighet i informationen, så att man säkerställer att uppgifterna är lätta att hitta, åtkomliga, driftskompatibla och kan vidareutnyttjas. Detta system kommer att dra nytta av de möjligheter som digitalisering och ny teknik erbjuder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2a
     
  Den bedömning som avses i punkt 1 och den översyn som avses i punkt 2 ska göras på grundval av ett gemensamt EU-informationssystem, som är tillgängligt för allmänheten och som samlar information från de olika aktörer som arbetar med att uppnå klimatneutralitetsmålet och främja anpassningen. Krav ska fastställas för att säkerställa standardisering och enhetlighet i informationen, så att man säkerställer att uppgifterna är lätta att hitta, åtkomliga, driftskompatibla och kan vidareutnyttjas. Detta system kommer att dra nytta av de möjligheter som digitalisering och ny teknik erbjuder.

Motivering

Motivering

För att uppmuntra samhället som helhet att delta i arbetet med att uppnå målen i den europeiska klimatlagen är det viktigt att allmänheten har tillgång till kontrollerad information av god kvalitet som kan ligga till grund för beslutsfattandet och utformningen av lämpliga strategier och åtgärder. Det är därför nödvändigt att fastställa god praxis för insamling och överföring av information och för att standardisera och harmonisera behandlingen av denna. Det är också nödvändigt att inrätta ett system för kontinuerlig förbättring av sådan information och att utnyttja den nya teknikens potential för att underlätta utbytet av uppgifter mellan de berörda aktörerna i syfte att dra nytta av de synergieffekter som kan uppstå och optimera resurserna.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 5.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i
  punkterna 1 och 2
  , finner att unionsåtgärder inte är förenliga med det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen med antingen klimatneutralitetsmålet eller klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen, samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1. | 3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i
  punkt 1 och den översyn som avses i punkt 2
  , finner att unionsåtgärder inte är förenliga med det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen med antingen klimatneutralitetsmålet eller klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen, samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i
  punkterna 1 och 2
  , finner att unionsåtgärder inte är förenliga med det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen med antingen klimatneutralitetsmålet eller klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen, samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

3.   Om kommissionen, på grundval av den bedömning som avses i
  punkt 1 och den översyn som avses i punkt 2
  , finner att unionsåtgärder inte är förenliga med det klimatneutralitetsmål som anges i artikel 2.1 eller inte är lämpliga för att säkerställa framsteg med klimatanpassningen enligt artikel 4, eller att framstegen med antingen klimatneutralitetsmålet eller klimatanpassningen enligt artikel 4 är otillräckliga, ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen, samtidigt med översynen av den utvecklingsbana som avses i artikel 3.1.

Motivering

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att skapa större överensstämmelse i texten mellan de hänvisningar som görs i själva artikeln utifrån syftet med de punkter som det hänvisas till.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 6.2a (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a
     
  Det informationssystem som avses i artikel 5.2a ska innehålla ett avsnitt med strategier, åtgärder och bästa praxis i syfte att göra det lättare för medlemsstaterna att anpassa sina åtgärder i förhållande till kommissionens rekommendationer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2a
     
  Det informationssystem som avses i artikel 5.2a ska innehålla ett avsnitt med strategier, åtgärder och bästa praxis i syfte att göra det lättare för medlemsstaterna att anpassa sina åtgärder i förhållande till kommissionens rekommendationer.

Motivering

Motivering

För att göra det så enkelt som möjligt för medlemsstaterna att anta kommissionens rekommendationer är det nödvändigt att de har tillgång till kontrollerad information av god kvalitet som kan ligga till grund för beslutsfattandet och utformningen av lämpliga strategier och åtgärder. Man måste öka kunskapsbasen, främja kommunikation om innovativa initiativ och strategier och förbättra överföringen av god praxis på EU-nivå i syfte att öka solidariteten mellan medlemsstaterna, utnyttja synergier och optimera resurserna.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 7.1 f (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (f) | Ytterligare information från lokala och regionala myndigheter om framsteg och territoriella konsekvenser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(f)

(f)

Ytterligare information från lokala och regionala myndigheter om framsteg och territoriella konsekvenser.

Ytterligare information från lokala och regionala myndigheter om framsteg och territoriella konsekvenser.

Motivering

Motivering

Med tanke på den avgörande roll som Europas regioner och kommuner kommer att spela vid genomförandet av de olika strategierna inom ramen för klimatlagen är det nödvändigt att ta hänsyn till deras synpunkter i samband med översyner av utvecklingsbanan mot klimatneutralitet.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 7.1 e

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (e) | Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen
  och
  medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(e)

Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen
  och
  medlemsstaterna, bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig.

och

| (e) | Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen, medlemsstaterna
  och de regionala och lokala myndigheterna
  , bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(e)

Kompletterande information om miljömässigt hållbara investeringar från unionen, medlemsstaterna
  och de regionala och lokala myndigheterna
  , bland annat om investeringar som överensstämmer med förordning (EU) 2020/... [taxonomiförordningen] när sådan information finns tillgänglig.

och de regionala och lokala myndigheterna

Motivering

Motivering

Även om de lokala och regionala myndigheternas investeringar är mindre än EU:s och medlemsstaternas kan man genom att ta hänsyn till deras investeringar säkerställa full respekt för Europeiska unionens territoriella mångfald i samband med översyner av utvecklingsbanan mot klimatneutralitet. Dessutom är Europas regioner och kommuner ofta fokus för innovation på hållbarhetsområdet, och man bör ta vederbörlig hänsyn till dem när ambitiösa mål fastställs i framtiden.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning
  och möjligheter
  för att arbeta mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och tillgänglig process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999. | Kommissionen ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning
  så att de kan vidta omfattande åtgärder
  för att arbeta mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och tillgänglig process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning
  (EU) 2018/1999
  uppnås.
  Som en del av återhämtningen efter covid-19-krisen bör kommissionen särskilt utnyttja och stödja den direkta kopplingen mellan medborgare, lokala företag och deras lokala och regionala myndigheter, eftersom uppbyggnaden av ett klimatsäkert samhälle och säkerställandet av stöd från samhällena kommer att vara beroende av denna koppling.
  Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999
  , samt av åtgärderna inom ramen för klimatpakten
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning
  och möjligheter
  för att arbeta mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och tillgänglig process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999.

och möjligheter

Kommissionen ska samverka med alla delar av samhället för att stärka deras ställning
  så att de kan vidta omfattande åtgärder
  för att arbeta mot ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle. Kommissionen ska underlätta en inkluderande och tillgänglig process på alla nivåer, även nationellt, regionalt och lokalt och med arbetsmarknadens parter, medborgarna och det civila samhället, för utbyte av bästa praxis och för att identifiera åtgärder som bidrar till att målen i denna förordning
  (EU) 2018/1999
  uppnås.
  Som en del av återhämtningen efter covid-19-krisen bör kommissionen särskilt utnyttja och stödja den direkta kopplingen mellan medborgare, lokala företag och deras lokala och regionala myndigheter, eftersom uppbyggnaden av ett klimatsäkert samhälle och säkerställandet av stöd från samhällena kommer att vara beroende av denna koppling.
  Dessutom får kommissionen använda sig av de klimat- och energidialoger på flera nivåer som inrättats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2018/1999
  , samt av åtgärderna inom ramen för klimatpakten
  .

så att de kan vidta omfattande åtgärder

(EU) 2018/1999

Som en del av återhämtningen efter covid-19-krisen bör kommissionen särskilt utnyttja och stödja den direkta kopplingen mellan medborgare, lokala företag och deras lokala och regionala myndigheter, eftersom uppbyggnaden av ett klimatsäkert samhälle och säkerställandet av stöd från samhällena kommer att vara beroende av denna koppling.

, samt av åtgärderna inom ramen för klimatpakten

Motivering

Motivering

Arbetet för att uppnå ett klimatneutralt och klimattåligt samhälle måste bygga på informationsutbyte och social medvetenhet. Förstärkningen av dessa instrument är en uppgift som kan ledas av kommissionen i samband med utformningen och genomförandet av den offentliga politiken, i den mån det handlar om övergripande insatser, medan de föreslagna åtgärderna däremot tillhör de sektorsspecifika politikområden som nationella, regionala och lokala myndigheter kan vilja vidta. En grön återhämtning behövs. För att det ska bli verklighet måste dock Europas medborgare och företag ansluta sig till projektet. De lokala och regionala myndigheterna har därför en mycket viktig roll att spela.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utövande av delegeringen





  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter enligt artikel 3.1 ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.






  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ....[Publikationsbyrån: dagen för denna förordnings ikraftträdande].






  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.






  4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.






  5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.






  6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter enligt artikel 3.1 ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ....[Publikationsbyrån: dagen för denna förordnings ikraftträdande].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Motivering

Motivering

Kommissionens användning av delegerade akter för att se över målen är oförenlig med artikel 290 i EUF-fördraget.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

II.

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK konstaterar att den europeiska gröna given är ett av EU:s flaggskeppsinitiativ, men understryker att den nya tillväxtstrategin för det europeiska projektet och Europeiska kommissionens nyligen publicerade meddelande om EU:s budget stärker återhämtningsplanen för att säkerställa en snabb och fullständig återhämtning efter den rådande hälsokrisen och ekonomiska krisen. ReK understryker att omställningen till klimatneutralitet senast 2050 bör vara det främsta målet för den gröna given, samtidigt som man bör stimulera en snabb och hållbar ekonomisk återhämtning, och konstaterar att denna omställning medför nya möjligheter för Europa och dess medborgare, till förmån för ett mer motståndskraftigt samhälle och en mer motståndskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

1.

ReK konstaterar att den europeiska gröna given är ett av EU:s flaggskeppsinitiativ, men understryker att den nya tillväxtstrategin för det europeiska projektet och Europeiska kommissionens nyligen publicerade meddelande om EU:s budget stärker återhämtningsplanen för att säkerställa en snabb och fullständig återhämtning efter den rådande hälsokrisen och ekonomiska krisen. ReK understryker att omställningen till klimatneutralitet senast 2050 bör vara det främsta målet för den gröna given, samtidigt som man bör stimulera en snabb och hållbar ekonomisk återhämtning, och konstaterar att denna omställning medför nya möjligheter för Europa och dess medborgare, till förmån för ett mer motståndskraftigt samhälle och en mer motståndskraftig ekonomi.

| 2. | Kommittén stöder att man tar itu med EU:s långsiktiga mål om klimatneutralitet genom ett lämpligt juridiskt bindande mål, och anser att detta utgör ett nödvändigt steg för att styra det europeiska projektet i riktning mot irreversibel klimatneutralitet senast 2050. Detta åtagande är nödvändigt för att befästa EU:s position som världsledande när det gäller klimatinsatser och som ambassadör för att upprätthålla de höga ambitionerna med nettonollutsläpp av växthusgaser och för vikten av att öka mängden växthusgaser som upptas samt skapa förtroende hos medborgarna, företagen och det civila samhället och därmed säkerställa en inkluderande och samordnad insats. Det vore också viktigt att redan i detta sammanhang diskutera den nödvändiga politiska utvecklingsbanan efter 2050, när det är sannolikt att ett hållbart system med negativa utsläpp fortfarande kommer att behövas. I detta sammanhang är det också viktigt att utveckla idén om klimaträttvisa mellan generationerna och att beakta denna idé i nuvarande och framtida beslutsfattande. |
| --- | --- |

2.

Kommittén stöder att man tar itu med EU:s långsiktiga mål om klimatneutralitet genom ett lämpligt juridiskt bindande mål, och anser att detta utgör ett nödvändigt steg för att styra det europeiska projektet i riktning mot irreversibel klimatneutralitet senast 2050. Detta åtagande är nödvändigt för att befästa EU:s position som världsledande när det gäller klimatinsatser och som ambassadör för att upprätthålla de höga ambitionerna med nettonollutsläpp av växthusgaser och för vikten av att öka mängden växthusgaser som upptas samt skapa förtroende hos medborgarna, företagen och det civila samhället och därmed säkerställa en inkluderande och samordnad insats. Det vore också viktigt att redan i detta sammanhang diskutera den nödvändiga politiska utvecklingsbanan efter 2050, när det är sannolikt att ett hållbart system med negativa utsläpp fortfarande kommer att behövas. I detta sammanhang är det också viktigt att utveckla idén om klimaträttvisa mellan generationerna och att beakta denna idé i nuvarande och framtida beslutsfattande.

| 3. | Den pågående hälsokrisen understryker bara behovet av en omställning till större hållbarhet och motståndskraft i såväl samhället som ekonomin, eftersom det kan leda till ännu större konsekvenser på global nivå om vi fortsätter att blunda för klimatförändringarna. ReK understryker att omställningen bör vara rättvis, gradvis och permanent, eftersom ohållbara lösningar på kort sikt kan göra större skada än nytta på vägen mot klimatneutralitet. |
| --- | --- |

3.

Den pågående hälsokrisen understryker bara behovet av en omställning till större hållbarhet och motståndskraft i såväl samhället som ekonomin, eftersom det kan leda till ännu större konsekvenser på global nivå om vi fortsätter att blunda för klimatförändringarna. ReK understryker att omställningen bör vara rättvis, gradvis och permanent, eftersom ohållbara lösningar på kort sikt kan göra större skada än nytta på vägen mot klimatneutralitet.

| 4. | Kommittén betonar att en europeisk klimatlag också bör säkerställa att de åtgärder som genomförs för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser måste stärka och inte får äventyra andra prioriterade miljömål, till exempel skyddet av biologisk mångfald eller förvaltningen av skyddade områden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar att en europeisk klimatlag också bör säkerställa att de åtgärder som genomförs för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser måste stärka och inte får äventyra andra prioriterade miljömål, till exempel skyddet av biologisk mångfald eller förvaltningen av skyddade områden.

| 5. | Kommittén uppmanar kommissionen att beakta konsekvenserna av att Förenade kungariket har lämnat EU när det gäller att uppnå målet med klimatneutralitet och eventuella delmål. Kommittén erinrar om att Förenade kungariket för närvarande är EU:s näst största utsläppare av koldioxid, med pågående och planerade sänkningar långt över EU:s genomsnitt och ett juridiskt bindande nationellt klimatmål om cirka 57 % till 2030 (1). |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar kommissionen att beakta konsekvenserna av att Förenade kungariket har lämnat EU när det gäller att uppnå målet med klimatneutralitet och eventuella delmål. Kommittén erinrar om att Förenade kungariket för närvarande är EU:s näst största utsläppare av koldioxid, med pågående och planerade sänkningar långt över EU:s genomsnitt och ett juridiskt bindande nationellt klimatmål om cirka 57 % till 2030 (1

| 6. | ReK påminner om den nyligen antagna förklaringen ”Lokala och regionala myndigheter som aktörer i EU:s insats mot covid-19-krisen” och vikten av att den europeiska gröna given utgör en central del av EU:s återhämtningsplan, så att krisen ger tillfälle att omedelbart ta itu med klimatförändringarna och stärka EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. |
| --- | --- |

6.

ReK påminner om den nyligen antagna förklaringen ”Lokala och regionala myndigheter som aktörer i EU:s insats mot covid-19-krisen” och vikten av att den europeiska gröna given utgör en central del av EU:s återhämtningsplan, så att krisen ger tillfälle att omedelbart ta itu med klimatförändringarna och stärka EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.

| 7. | Kommittén anser att det är nödvändigt att alla relevanta lokala och regionala styrande organ deltar i upprättandet av de nationella energi- och klimatplanerna och långsiktig nationell politik genom en verklig deltagandebaserad flernivådialog baserad på regionala och lokala erfarenheter. ReK instämmer följaktligen i att klimat- och energidialoger på flera nivåer bör ingå i EU:s klimatlagstiftning, men understryker samtidigt behovet av ett mer systematiskt tillvägagångssätt för att involvera lokala och regionala myndigheter i dessa processer vid omställningen till klimatneutralitet, inte bara i den europeiska beslutsprocessen utan också i de internationella förhandlingarna, och upprepar uppmaningen till medlemsstaterna och Europeiska kommissionen om att inrätta en permanent flernivåplattform för dialog om energi (2) för att stödja de lokala och regionala myndigheternas, civilsamhällesorganisationernas, näringslivets och andra relevanta aktörers aktiva deltagande i hanteringen av energiomställningen. |
| --- | --- |

7.

Kommittén anser att det är nödvändigt att alla relevanta lokala och regionala styrande organ deltar i upprättandet av de nationella energi- och klimatplanerna och långsiktig nationell politik genom en verklig deltagandebaserad flernivådialog baserad på regionala och lokala erfarenheter. ReK instämmer följaktligen i att klimat- och energidialoger på flera nivåer bör ingå i EU:s klimatlagstiftning, men understryker samtidigt behovet av ett mer systematiskt tillvägagångssätt för att involvera lokala och regionala myndigheter i dessa processer vid omställningen till klimatneutralitet, inte bara i den europeiska beslutsprocessen utan också i de internationella förhandlingarna, och upprepar uppmaningen till medlemsstaterna och Europeiska kommissionen om att inrätta en permanent flernivåplattform för dialog om energi (2

| 8. | Eftersom medborgarnas deltagande är avgörande för att uppnå betydande framsteg i arbetet för klimatneutralitet bör initiativ som uppmuntrar återkoppling nedifrån och upp och stöder utbyte av information och undervisning på gräsrotsnivå betraktas som ovärderliga för att den europeiska gröna given ska bli en framgång. ReK föreslår i detta sammanhang att man integrerar den europeiska klimatpakten i den europeiska klimatlagen och betonar att pakten bör utvecklas som ett innovativt styrningsinstrument för att möjliggöra dubbelriktad kommunikation, samarbete och informationsutbyte mellan olika nivåer, sektorer och territorier för att förbättra effektiviteten och legitimiteten hos EU:s klimatpolitik. Kommittén betonar att ett lämpligt deltagande av samhället och andra berörda aktörer inte bara ökar sannolikheten att politiken accepteras, utan också stimulerar en omfattande och transparent mätning av framstegen vilket i sin tur leder till att enskilda och organisationer på fältet får en mer påtaglig känsla av tilltro till sin egen förmåga i omvandlingsprocessen. |
| --- | --- |

8.

Eftersom medborgarnas deltagande är avgörande för att uppnå betydande framsteg i arbetet för klimatneutralitet bör initiativ som uppmuntrar återkoppling nedifrån och upp och stöder utbyte av information och undervisning på gräsrotsnivå betraktas som ovärderliga för att den europeiska gröna given ska bli en framgång. ReK föreslår i detta sammanhang att man integrerar den europeiska klimatpakten i den europeiska klimatlagen och betonar att pakten bör utvecklas som ett innovativt styrningsinstrument för att möjliggöra dubbelriktad kommunikation, samarbete och informationsutbyte mellan olika nivåer, sektorer och territorier för att förbättra effektiviteten och legitimiteten hos EU:s klimatpolitik. Kommittén betonar att ett lämpligt deltagande av samhället och andra berörda aktörer inte bara ökar sannolikheten att politiken accepteras, utan också stimulerar en omfattande och transparent mätning av framstegen vilket i sin tur leder till att enskilda och organisationer på fältet får en mer påtaglig känsla av tilltro till sin egen förmåga i omvandlingsprocessen.

| 9. | Kommittén påminner om att en universallösning inte är rätt sätt att bekämpa klimatförändringarna, med hänsyn till de europeiska regionernas mångfald när det gäller klimat, miljö, landskap, rörlighet samt ekonomisk och social struktur. ReK påpekar att den europeiska klimatlagen utgör den ramförordning genom vilken klimatmålet kommer att integreras i de enskilda politikområdena, och de lokala och regionala myndigheterna kommer i stor utsträckning att vara avgörande för dess framgång. Kommittén betonar också att de lokala och regionala myndigheterna, som den styrningsnivå som står närmast medborgarna, spelar en viktig roll när det gäller förvaltningen av den decentraliserade energiproduktionen genom egenförbrukning, distribuerad produktion och intelligenta nät, främjande av investeringar samt sammankoppling av energi- och klimatpolitiken med bostadspolitiken, politiken mot energifattigdom och transportpolitiken. |
| --- | --- |

9.

Kommittén påminner om att en universallösning inte är rätt sätt att bekämpa klimatförändringarna, med hänsyn till de europeiska regionernas mångfald när det gäller klimat, miljö, landskap, rörlighet samt ekonomisk och social struktur. ReK påpekar att den europeiska klimatlagen utgör den ramförordning genom vilken klimatmålet kommer att integreras i de enskilda politikområdena, och de lokala och regionala myndigheterna kommer i stor utsträckning att vara avgörande för dess framgång. Kommittén betonar också att de lokala och regionala myndigheterna, som den styrningsnivå som står närmast medborgarna, spelar en viktig roll när det gäller förvaltningen av den decentraliserade energiproduktionen genom egenförbrukning, distribuerad produktion och intelligenta nät, främjande av investeringar samt sammankoppling av energi- och klimatpolitiken med bostadspolitiken, politiken mot energifattigdom och transportpolitiken.

| 10. | Den europeiska klimatlagen, som utgör den centrala pelaren i den europeiska gröna given och ramlagen för att uppnå klimatneutralitet, bör säkerställa att alla EU:s åtgärder följer principen om att inte göra någon skada och, i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet, fullt ut respekterar alla förvaltningsnivåer som partner i den europeiska beslutsprocessen, och inte som berörda parter. |
| --- | --- |

10.

Den europeiska klimatlagen, som utgör den centrala pelaren i den europeiska gröna given och ramlagen för att uppnå klimatneutralitet, bör säkerställa att alla EU:s åtgärder följer principen om att inte göra någon skada och, i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet, fullt ut respekterar alla förvaltningsnivåer som partner i den europeiska beslutsprocessen, och inte som berörda parter.

| 11. | Grundläggande beslut om genomförandet av klimatmålen bör inte fattas i form av delegerade akter. I annat fall kommer de regionala och lokala myndigheternas möjligheter till medbeslutande att begränsas. I detta sammanhang anser ReK att den utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet som ska fastställas är ett sådant grundläggande beslut. |
| --- | --- |

11.

Grundläggande beslut om genomförandet av klimatmålen bör inte fattas i form av delegerade akter. I annat fall kommer de regionala och lokala myndigheternas möjligheter till medbeslutande att begränsas. I detta sammanhang anser ReK att den utvecklingsbana för att uppnå klimatneutralitet som ska fastställas är ett sådant grundläggande beslut.

| 12. | För att uppnå målen i den europeiska klimatlagen är det viktigt att man har tillgång till kontrollerad information av god kvalitet som kan ligga till grund för beslutsfattandet och utformningen av lämpliga strategier och åtgärder. Klimatförändringarna får konsekvenser på territoriell nivå, och påverkar direkt regionerna och kommunerna. Det är de offentliga förvaltningarna i varje land som ansvarar för att utarbeta och översända de nationella inventeringarna. För att förbättra mätningarnas kvalitet är det viktigt att metoderna utvecklas i samverkan mellan EU, medlemsstaterna och den lokala och regionala nivån, så att kommuner och regioner kan upprätta sina förteckningar på grundval av samma territoriella kriterier. Sådan information skulle göra det möjligt att fastställa specifika scenarier för utsläpp av växthusgaser för vilka handlingsplaner kan utarbetas som är anpassade till varje regions socioekonomiska och miljömässiga förhållanden samt konkreta sektorsspecifika mål. Dessutom ger en uppföljning ur ett regionalt och lokalt perspektiv möjlighet att bättre analysera eventuella avvikelser från de utvecklingsbanor som anges i planerna samt de åtgärder som krävs för att åtgärda dem. |
| --- | --- |

12.

För att uppnå målen i den europeiska klimatlagen är det viktigt att man har tillgång till kontrollerad information av god kvalitet som kan ligga till grund för beslutsfattandet och utformningen av lämpliga strategier och åtgärder. Klimatförändringarna får konsekvenser på territoriell nivå, och påverkar direkt regionerna och kommunerna. Det är de offentliga förvaltningarna i varje land som ansvarar för att utarbeta och översända de nationella inventeringarna. För att förbättra mätningarnas kvalitet är det viktigt att metoderna utvecklas i samverkan mellan EU, medlemsstaterna och den lokala och regionala nivån, så att kommuner och regioner kan upprätta sina förteckningar på grundval av samma territoriella kriterier. Sådan information skulle göra det möjligt att fastställa specifika scenarier för utsläpp av växthusgaser för vilka handlingsplaner kan utarbetas som är anpassade till varje regions socioekonomiska och miljömässiga förhållanden samt konkreta sektorsspecifika mål. Dessutom ger en uppföljning ur ett regionalt och lokalt perspektiv möjlighet att bättre analysera eventuella avvikelser från de utvecklingsbanor som anges i planerna samt de åtgärder som krävs för att åtgärda dem.

| 13. | En effektiv övervakning av framstegen kan öka synligheten, insynen och egenansvaret för insatserna för att uppnå klimatneutralitet. För att åstadkomma detta bör uppgifter till underlag för övervakningen av framstegen inom ramen för den europeiska klimatlagstiftningen samlas in på regional snarare än nationell nivå, i de fall detta är ändamålsenligt. Kommittén föreslår att de insamlade uppgifterna kontinuerligt görs tillgängliga för allmänheten på ett enkelt sätt, och inte bara genom regelbunden rapportering, eftersom de berörda parternas deltagande i övervakningsprocessen kan visa sig vara en viktig faktor för att upprätthålla en realistisk och för allmänheten godtagbar utvecklingsbana mot målet om klimatneutralitet 2050. |
| --- | --- |

13.

En effektiv övervakning av framstegen kan öka synligheten, insynen och egenansvaret för insatserna för att uppnå klimatneutralitet. För att åstadkomma detta bör uppgifter till underlag för övervakningen av framstegen inom ramen för den europeiska klimatlagstiftningen samlas in på regional snarare än nationell nivå, i de fall detta är ändamålsenligt. Kommittén föreslår att de insamlade uppgifterna kontinuerligt görs tillgängliga för allmänheten på ett enkelt sätt, och inte bara genom regelbunden rapportering, eftersom de berörda parternas deltagande i övervakningsprocessen kan visa sig vara en viktig faktor för att upprätthålla en realistisk och för allmänheten godtagbar utvecklingsbana mot målet om klimatneutralitet 2050.

| 14. | Kommittén vidhåller att förordningen om styrning bör innehålla bestämmelser för att säkerställa att nationellt fastställda bidrag omfattar en uppdelning av regionalt och lokalt fastställda bidrag i syfte att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att uppnå internationella klimatåtaganden: ”Klimatstyrning efter 2020 – ett europeiskt och globalt perspektiv – ett bidrag till UNFCCC COP24” av Andrew Varah Cooper. |
| --- | --- |

14.

Kommittén vidhåller att förordningen om styrning bör innehålla bestämmelser för att säkerställa att nationellt fastställda bidrag omfattar en uppdelning av regionalt och lokalt fastställda bidrag i syfte att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att uppnå internationella klimatåtaganden: ”Klimatstyrning efter 2020 – ett europeiskt och globalt perspektiv – ett bidrag till UNFCCC COP24” av Andrew Varah Cooper.

| 15. | ReK betonar att man genom att inkludera lokala och regionala mål inte bara skulle öka insynen och förbättra kvaliteten och detaljnivån i den övergripande övervakningen av framstegen, utan att det även skulle vara till stor nytta för samarbetet och synergierna mellan alla förvaltningsnivåer, både när det gäller åtgärder och budgetanslag. Detta skulle i hög grad minska risken för att det införs enskilda politiska åtgärder inom ramen för den europeiska klimatlagen som skulle kunna skada den regionala sammanhållningen i Europa. |
| --- | --- |

15.

ReK betonar att man genom att inkludera lokala och regionala mål inte bara skulle öka insynen och förbättra kvaliteten och detaljnivån i den övergripande övervakningen av framstegen, utan att det även skulle vara till stor nytta för samarbetet och synergierna mellan alla förvaltningsnivåer, både när det gäller åtgärder och budgetanslag. Detta skulle i hög grad minska risken för att det införs enskilda politiska åtgärder inom ramen för den europeiska klimatlagen som skulle kunna skada den regionala sammanhållningen i Europa.

| 16. | ReK betonar att en direkt skräddarsydd fördelning av medlen för lokalt och regionalt anpassade åtgärder i linje med de nivåspecifika målen inte bara skulle få en stark inverkan på ekonomin utan även främja ett större samhällsengagemang inom ramen för strukturerna för deltagande. |
| --- | --- |

16.

ReK betonar att en direkt skräddarsydd fördelning av medlen för lokalt och regionalt anpassade åtgärder i linje med de nivåspecifika målen inte bara skulle få en stark inverkan på ekonomin utan även främja ett större samhällsengagemang inom ramen för strukturerna för deltagande.

| 17. | Kommittén föreslår att det i slutsatserna från utvärderingen av de nationella åtgärderna, liksom i rapporten om tillståndet i energiunionen, ska ingå ett lokalt och regionalt kapitel för att öka insynen och detaljnivån i åtgärderna för att övervaka framstegen i hela EU. ReK stöder utarbetandet av ett sådant kapitel. |
| --- | --- |

17.

Kommittén föreslår att det i slutsatserna från utvärderingen av de nationella åtgärderna, liksom i rapporten om tillståndet i energiunionen, ska ingå ett lokalt och regionalt kapitel för att öka insynen och detaljnivån i åtgärderna för att övervaka framstegen i hela EU. ReK stöder utarbetandet av ett sådant kapitel.

| 18. | Kommittén upprepar att det bör inrättas ett europeiskt observationsorgan för klimatneutralitet, som kan hjälpa till med att fullgöra nationella rapporteringsskyldigheter inom ramen för styrningen av energiunionen. Detta observationsorgan bör på ett oberoende och offentligt sätt ge beslutsfattarna och allmänheten information om de aktuella vetenskapliga rönen om klimatförändringarna och olika scenarier för att begränsa dessa. Samtidigt behövs en ny översyn av EU:s befogenheter inom ramen för EU:s kompetenskarta. Observationsorganet bör också bidra till kartläggningen och övervakningen av de europeiska territoriernas särdrag och sårbarhet i syfte att förhindra att omställningsprocessen avfärdas. Den europeiska gröna given är EU:s nya tillväxtstrategi, och en central del av EU:s strategi för hållbar återhämtning efter covid-19-pandemin, och det är därför avgörande för en framtidssäkrad politikutformning, ett rättvist samhälle och en stabil och växande ekonomi att genomförandet av politiken kombineras med kompetensutveckling. |
| --- | --- |

18.

Kommittén upprepar att det bör inrättas ett europeiskt observationsorgan för klimatneutralitet, som kan hjälpa till med att fullgöra nationella rapporteringsskyldigheter inom ramen för styrningen av energiunionen. Detta observationsorgan bör på ett oberoende och offentligt sätt ge beslutsfattarna och allmänheten information om de aktuella vetenskapliga rönen om klimatförändringarna och olika scenarier för att begränsa dessa. Samtidigt behövs en ny översyn av EU:s befogenheter inom ramen för EU:s kompetenskarta. Observationsorganet bör också bidra till kartläggningen och övervakningen av de europeiska territoriernas särdrag och sårbarhet i syfte att förhindra att omställningsprocessen avfärdas. Den europeiska gröna given är EU:s nya tillväxtstrategi, och en central del av EU:s strategi för hållbar återhämtning efter covid-19-pandemin, och det är därför avgörande för en framtidssäkrad politikutformning, ett rättvist samhälle och en stabil och växande ekonomi att genomförandet av politiken kombineras med kompetensutveckling.

| 19. | Hur effektivt allmänhetens deltagande blir beror inte bara på insamlingen av information från alla delar av samhället, utan också på huruvida allmänheten får tillräcklig information om hur deras bidrag påverkar. Hållbara lösningar kräver samarbete mellan berörda parter, inte bara när det gäller drift och underhåll av systemen utan också i beslutsprocessen. Därför är insatser för att öka allmänhetens deltagande som endast fokuserar på envägskommunikation inte tillräckliga för att främja en beteendeförändring. |
| --- | --- |

19.

Hur effektivt allmänhetens deltagande blir beror inte bara på insamlingen av information från alla delar av samhället, utan också på huruvida allmänheten får tillräcklig information om hur deras bidrag påverkar. Hållbara lösningar kräver samarbete mellan berörda parter, inte bara när det gäller drift och underhåll av systemen utan också i beslutsprocessen. Därför är insatser för att öka allmänhetens deltagande som endast fokuserar på envägskommunikation inte tillräckliga för att främja en beteendeförändring.

| 20. | Man bör utnyttja förnybar energi för att uppnå klimatmålen. ReK betraktar inte kärnkraft som en hållbar framtidsteknik och avvisar en ökad användning av den. |
| --- | --- |

20.

Man bör utnyttja förnybar energi för att uppnå klimatmålen. ReK betraktar inte kärnkraft som en hållbar framtidsteknik och avvisar en ökad användning av den.

| 21. | ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna i Europa utgör en del av EU:s rika och varierade förvaltningsstruktur och demokratiska struktur och bör behandlas därefter. I detta sammanhang betonar kommittén att de lokala och regionala myndigheternas deltagande inte bör betraktas som en del av allmänhetens deltagande och att det inte bör begränsas till vissa delprocesser, utan bör göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att systematiskt bidra under hela den politiska processen liksom vid översynen och granskningen av befintliga lagstiftande organ. ReK påminner i detta avseende om att Parisavtalet erkänner den viktiga roll som flernivåstyre spelar i klimatpolitiken och behovet av samarbete med regioner och kommuner. Enligt artikel 2 har parterna åtagit sig att se till att offentliga och privata finansiella flöden är förenliga med målen i avtalet och en klimatresilient utveckling. Genom befintliga och nya rapporterings- och översynsprocesser bör man inom ramen för klimatlagen skapa en grund för att göra de finansiella flödena helt förenliga med målen i Parisavtalet på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

21.

ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna i Europa utgör en del av EU:s rika och varierade förvaltningsstruktur och demokratiska struktur och bör behandlas därefter. I detta sammanhang betonar kommittén att de lokala och regionala myndigheternas deltagande inte bör betraktas som en del av allmänhetens deltagande och att det inte bör begränsas till vissa delprocesser, utan bör göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att systematiskt bidra under hela den politiska processen liksom vid översynen och granskningen av befintliga lagstiftande organ. ReK påminner i detta avseende om att Parisavtalet erkänner den viktiga roll som flernivåstyre spelar i klimatpolitiken och behovet av samarbete med regioner och kommuner. Enligt artikel 2 har parterna åtagit sig att se till att offentliga och privata finansiella flöden är förenliga med målen i avtalet och en klimatresilient utveckling. Genom befintliga och nya rapporterings- och översynsprocesser bör man inom ramen för klimatlagen skapa en grund för att göra de finansiella flödena helt förenliga med målen i Parisavtalet på EU-nivå och nationell nivå.

| 22. | ReK påminner om de stora problemen med kärnkraft ur ett hållbarhetsperspektiv (vad gäller både råvaror och det olösta problemet med kärnavfall) och rekommenderar därför att man för att uppnå klimatmålen huvudsakligen använder sig av förnybar energi, i stället för att öka användningen av kärnkraft, i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

22.

ReK påminner om de stora problemen med kärnkraft ur ett hållbarhetsperspektiv (vad gäller både råvaror och det olösta problemet med kärnavfall) och rekommenderar därför att man för att uppnå klimatmålen huvudsakligen använder sig av förnybar energi, i stället för att öka användningen av kärnkraft, i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(1)  ”Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States”, O. Geden, F. Schenuit, augusti 2019.

1

(2)  Europeiska regionkommittén har intagit denna ståndpunkt i flera yttranden – ”Styrningen av energiunionen och ren energi” av Bruno Hranic, ”En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi” av Michele Emiliano, ”Klimatstyrning efter 2020 – ett europeiskt och globalt perspektiv – ett bidrag till UNFCCC COP24” av Andrew Varah Cooper och ReK:s resolution om den gröna given, som antogs i december 2019.

2

---

| 1.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/74 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/74

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för en rättvis omställning

(2020/C 324/11)

| Huvudföredragande: | Vojko OBERSNEL (HR–PES), ledamot av ett lokalt verkställande organ med ett folkvalt mandat: staden Rijeka |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning
  COM(2020) 22 final
  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering
  COM(2020) 23 final
  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning
  COM(2020) 460 final |

Huvudföredragande:

Vojko OBERSNEL (HR–PES), ledamot av ett lokalt verkställande organ med ett folkvalt mandat: staden Rijeka

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning

COM(2020) 22 final

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

COM(2020) 23 final

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning

COM(2020) 460 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning

COM(2020) 22 final

Ändringsrekommendation 1

Skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att tillhandahålla flexibilitet vid programplaneringen av FRO-medlen inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt bör det vara möjligt att utarbeta ett fristående FRO-program eller att programplanera FRO-medel inom en eller flera prioriteringar inom ett program som får stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+) eller Sammanhållningsfonden. I enlighet med artikel 21a i förordning (EU) [new CPR]
  bör
  FRO-medlen förstärkas med kompletterande finansiering från Eruf och ESF+. De belopp som överförs från Eruf respektive ESF+ bör vara förenliga med den typ av insatser som anges i de territoriella planerna för en rättvis omställning. | För att tillhandahålla flexibilitet vid programplaneringen av FRO-medlen inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt bör det vara möjligt att utarbeta ett fristående FRO-program eller att programplanera FRO-medel inom en eller flera prioriteringar inom ett program som får stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+) eller Sammanhållningsfonden. I enlighet med artikel 21a i förordning (EU) [new CPR]
  kan
  FRO-medlen förstärkas med kompletterande finansiering från Eruf och ESF+. De belopp som överförs från Eruf respektive ESF+ bör vara förenliga med den typ av insatser som anges i de territoriella planerna för en rättvis omställning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att tillhandahålla flexibilitet vid programplaneringen av FRO-medlen inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt bör det vara möjligt att utarbeta ett fristående FRO-program eller att programplanera FRO-medel inom en eller flera prioriteringar inom ett program som får stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+) eller Sammanhållningsfonden. I enlighet med artikel 21a i förordning (EU) [new CPR]
  bör
  FRO-medlen förstärkas med kompletterande finansiering från Eruf och ESF+. De belopp som överförs från Eruf respektive ESF+ bör vara förenliga med den typ av insatser som anges i de territoriella planerna för en rättvis omställning.

För att tillhandahålla flexibilitet vid programplaneringen av FRO-medlen inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt bör det vara möjligt att utarbeta ett fristående FRO-program eller att programplanera FRO-medel inom en eller flera prioriteringar inom ett program som får stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+) eller Sammanhållningsfonden. I enlighet med artikel 21a i förordning (EU) [new CPR]
  kan
  FRO-medlen förstärkas med kompletterande finansiering från Eruf och ESF+. De belopp som överförs från Eruf respektive ESF+ bör vara förenliga med den typ av insatser som anges i de territoriella planerna för en rättvis omställning.

Motivering

Fonden för en rättvis omställning är ett politiskt förslag som endast bör komplettera den befintliga sammanhållningsbudgeten. De flesta av de verksamheter som FRO föreslås stödja (artikel 4) skulle i praktiken redan kunna finansieras inom ramen för de politiska målen 1 och 2 genom Eruf och ESF+.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Enligt artikel [4.1] andra stycket i förordning (EU) [new CPR] ska FRO bidra till det enda särskilda målet som ska göra det möjligt för regioner och människor att hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga effekterna av omställningen till en klimatneutral ekonomi. | Enligt artikel [4.1] andra stycket i förordning (EU) [new CPR] ska FRO bidra till det enda särskilda målet som ska göra det möjligt för regioner och människor att hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga effekterna av omställningen till en klimatneutral ekonomi
  i linje med målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Enligt artikel [4.1] andra stycket i förordning (EU) [new CPR] ska FRO bidra till det enda särskilda målet som ska göra det möjligt för regioner och människor att hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga effekterna av omställningen till en klimatneutral ekonomi.

Enligt artikel [4.1] andra stycket i förordning (EU) [new CPR] ska FRO bidra till det enda särskilda målet som ska göra det möjligt för regioner och människor att hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga effekterna av omställningen till en klimatneutral ekonomi
  i linje med målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030
  .

Motivering

Fondens syfte bör tydligt hänvisa till målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   FRO ska
  stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla medlemsstater
  . | 1.   FRO ska
  finansiera hanteringen av de sociala, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av omställningen i de berörda regionerna eller verksamheterna
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   FRO ska
  stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla medlemsstater
  .

1.   FRO ska
  finansiera hanteringen av de sociala, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av omställningen i de berörda regionerna eller verksamheterna
  .

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 4

Ändringsrekommendation 4

Artikel 4.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   I enlighet med punkt 1 ska FRO
  endast
  stödja följande verksamheter: | 2.   I enlighet med punkt 1 ska FRO stödja följande verksamheter: |
| a) | Produktiva investeringar i små och medelstora företag, inklusive uppstartsföretag, som leder till ekonomisk diversifiering och omställning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   I enlighet med punkt 1 ska FRO
  endast
  stödja följande verksamheter:

2.   I enlighet med punkt 1 ska FRO stödja följande verksamheter:

a)

Produktiva investeringar i små och medelstora företag, inklusive uppstartsföretag, som leder till ekonomisk diversifiering och omställning.

| a) | Produktiva
  och hållbara
  investeringar i små och medelstora företag, inklusive uppstartsföretag, som leder till ekonomisk diversifiering och omställning. |
| --- | --- |

a)

Produktiva
  och hållbara
  investeringar i små och medelstora företag, inklusive uppstartsföretag, som leder till ekonomisk diversifiering och omställning.

och hållbara

| b) | Investeringar i skapandet av nya företag, även genom företagskuvöser och konsulttjänster. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i skapandet av nya företag, även genom företagskuvöser och konsulttjänster.

| b) | Investeringar i skapandet av nya företag
  som är relevanta för omställningen till en hållbar utveckling
  , även genom företagskuvöser och konsulttjänster. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i skapandet av nya företag
  som är relevanta för omställningen till en hållbar utveckling
  , även genom företagskuvöser och konsulttjänster.

som är relevanta för omställningen till en hållbar utveckling

| c) | Investeringar i forskning och innovation och främjande av överföring av avancerad teknik. |
| --- | --- |

c)

Investeringar i forskning och innovation och främjande av överföring av avancerad teknik.

| c) | Investeringar i
  hållbar
  forskning och innovation och främjande av överföring av avancerad teknik. |
| --- | --- |

c)

Investeringar i
  hållbar
  forskning och innovation och främjande av överföring av avancerad teknik.

hållbar

| d) | Investeringar i användning av teknik och infrastruktur för ren energi, minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi. |
| --- | --- |

d)

Investeringar i användning av teknik och infrastruktur för ren energi, minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi.

| d) | Investeringar i användning av teknik och
  social
  infrastruktur för ren
  , säker och hållbar
  energi, minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi. |
| --- | --- |

d)

Investeringar i användning av teknik och
  social
  infrastruktur för ren
  , säker och hållbar
  energi, minskning av växthusgasutsläpp, energieffektivitet och förnybar energi.

social

, säker och hållbar

| e) | Investeringar i digitalisering och digital konnektivitet. |
| --- | --- |

e)

Investeringar i digitalisering och digital konnektivitet.

| e) | Investeringar
  som stöder genomförandet av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara källor (artikel 15.3), direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (artiklarna 9 och 11) och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (artikel 14.4). |
| --- | --- |

e)

Investeringar
  som stöder genomförandet av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara källor (artikel 15.3), direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (artiklarna 9 och 11) och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (artikel 14.4).

som stöder genomförandet av direktiv (EU) 2018/2001 om främjande av användningen av energi från förnybara källor (artikel 15.3), direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (artiklarna 9 och 11) och direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (artikel 14.4).

| f) | Investeringar i återställande och sanering av områden, markrestaurering och projekt för ändrad användning. |
| --- | --- |

f)

Investeringar i återställande och sanering av områden, markrestaurering och projekt för ändrad användning.

| f) | Investeringar
  i digitalisering och digital konnektivitet. |
| --- | --- |

f)

f)

Investeringar
  i digitalisering och digital konnektivitet.

Investeringar

| g) | Investeringar för att förbättra den cirkulära ekonomi, bl.a. genom åtgärder för att förebygga och reducera avfall, resurseffektivitet, återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

g)

Investeringar för att förbättra den cirkulära ekonomi, bl.a. genom åtgärder för att förebygga och reducera avfall, resurseffektivitet, återanvändning och återvinning.

| g
  ) | Investeringar i återställande och sanering av områden, markrestaurering och projekt för ändrad användning
  , i enlighet med principen om att förorenaren betalar enligt definitionen i artikel 2.122 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget
  . |
| --- | --- |

g
  )

g

Investeringar i återställande och sanering av områden, markrestaurering och projekt för ändrad användning
  , i enlighet med principen om att förorenaren betalar enligt definitionen i artikel 2.122 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget
  .

, i enlighet med principen om att förorenaren betalar enligt definitionen i artikel 2.122 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget

| h) | Kompetenshöjning och omskolning av
  arbetstagare
  . |
| --- | --- |

h)

Kompetenshöjning och omskolning av
  arbetstagare
  .

arbetstagare

| h
  ) | Investeringar för att förbättra den cirkulära ekonomi, bl.a. genom åtgärder för att förebygga och reducera avfall, resurseffektivitet, återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

h
  )

h

Investeringar för att förbättra den cirkulära ekonomi, bl.a. genom åtgärder för att förebygga och reducera avfall, resurseffektivitet, återanvändning och återvinning.

| i) | Stöd i arbetssökandet. |
| --- | --- |

i)

Stöd i arbetssökandet.

| i
  ) | Kompetenshöjning och omskolning av
  arbetskraften
  . |
| --- | --- |

i
  )

i

Kompetenshöjning och omskolning av
  arbetskraften
  .

arbetskraften

| j) | Aktiv inkludering av arbetssökande. |
| --- | --- |

j)

Aktiv inkludering av arbetssökande.

| j
  ) | Stöd i arbetssökandet. |
| --- | --- |

j
  )

j

Stöd i arbetssökandet.

| k) | Tekniskt stöd. |
| --- | --- |

k)

Tekniskt stöd.

| k
  ) | Aktiv inkludering av arbetssökande. |
| --- | --- |

k
  )

k

Aktiv inkludering av arbetssökande.

| l) | Annan specifik verksamhet, enligt överenskommelse mellan de relevanta lokala och regionala myndigheterna i det berörda territoriet, medlemsstaten och kommissionen, som är i linje med lokala utvecklingsstrategier och bidrar till omställningen till en koldioxidneutral EU-ekonomi till 2050
  . |
| --- | --- |

l)

Annan specifik verksamhet, enligt överenskommelse mellan de relevanta lokala och regionala myndigheterna i det berörda territoriet, medlemsstaten och kommissionen, som är i linje med lokala utvecklingsstrategier och bidrar till omställningen till en koldioxidneutral EU-ekonomi till 2050
  .

Annan specifik verksamhet, enligt överenskommelse mellan de relevanta lokala och regionala myndigheterna i det berörda territoriet, medlemsstaten och kommissionen, som är i linje med lokala utvecklingsstrategier och bidrar till omställningen till en koldioxidneutral EU-ekonomi till 2050

| m) | Tekniskt stöd. |
| --- | --- |

m)

m)

Tekniskt stöd.

Motivering

Motivering

| — | Alla investeringar i miljöskydd bör respektera regeln att kostnaden för att åtgärda föroreningar bör betalas av den som har orsakat föroreningen. |
| --- | --- |

—

Alla investeringar i miljöskydd bör respektera regeln att kostnaden för att åtgärda föroreningar bör betalas av den som har orsakat föroreningen.

| — | Kompetensutveckling och omskolning bör inte begränsas till arbetstagare, utan bör även inbegripa att fortbilda arbetslösa, arbetssökande osv. för arbetstillfällen i den gröna ekonomin. |
| --- | --- |

—

Kompetensutveckling och omskolning bör inte begränsas till arbetstagare, utan bör även inbegripa att fortbilda arbetslösa, arbetssökande osv. för arbetstillfällen i den gröna ekonomin.

| — | För att säkerställa större flexibilitet kring valet av projekt som får stöd, om de lokala och regionala myndigheterna i det berörda territoriet, medlemsstaten och kommissionen är överens. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa större flexibilitet kring valet av projekt som får stöd, om de lokala och regionala myndigheterna i det berörda territoriet, medlemsstaten och kommissionen är överens.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

Artikel 5 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk.

| a) | Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk
  samt alla former av investeringar i dessa
  . |
| --- | --- |

a)

Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk
  samt alla former av investeringar i dessa
  .

samt alla former av investeringar i dessa

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Artikel 5 d

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | Investeringar som rör produktion, bearbetning, distribution, lagring eller förbränning av fossila bränslen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

d)

Investeringar som rör produktion, bearbetning, distribution, lagring eller förbränning av fossila bränslen.

| d) | Investeringar som rör
  utvinning,
  produktion, bearbetning, distribution, lagring eller förbränning av fossila bränslen
  , inklusive öppnande av nya kolgruvor
  . |
| --- | --- |

d)

Investeringar som rör
  utvinning,
  produktion, bearbetning, distribution, lagring eller förbränning av fossila bränslen
  , inklusive öppnande av nya kolgruvor
  .

utvinning,

, inklusive öppnande av nya kolgruvor

Motivering

Motivering

FRO bör inte stödja öppnande eller återöppnande av kolgruvor, men denna begränsning bör inte utvidgas till att omfatta andra typer av gruvdrift (metaller, industrimineraler, ornamentstenar etc.), eftersom det är en ekonomisk verksamhet som skapar långsiktig sysselsättning av hög kvalitet.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Lägg till ett stycke i slutet av artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Stöd ska inte beviljas verksamheter i en Nuts 3-region där öppnandet av en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller återöppnande av en tillfälligt nedlagd stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt planeras under programmets löptid på basis av en territoriell plan för en rättvis omställning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stöd ska inte beviljas verksamheter i en Nuts 3-region där öppnandet av en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller återöppnande av en tillfälligt nedlagd stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt planeras under programmets löptid på basis av en territoriell plan för en rättvis omställning.

Stöd ska inte beviljas verksamheter i en Nuts 3-region där öppnandet av en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller återöppnande av en tillfälligt nedlagd stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt planeras under programmets löptid på basis av en territoriell plan för en rättvis omställning.

Motivering

Motivering

Syftet med stödet är att bistå omställningen till en koldioxidneutral ekonomi, vilket utesluter att nya gruvor och/eller torvtäkter öppnas eller att befintliga gruvor och torvtäkter öppnas på nytt.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 6.1 andra stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska endast godkänna program om urvalet av territorier som påverkas mest negativt av omställningsprocessen och som ingår i relevant territoriell plan för en rättvis omställning är vederbörligen motiverat och om den relevanta territoriella planen för en rättvis omställning är förenlig med den berörda medlemsstatens nationella energi- och klimatplan. | Kommissionen ska endast godkänna program om urvalet av territorier som påverkas mest negativt av omställningsprocessen och som ingår i relevant territoriell plan för en rättvis omställning är vederbörligen motiverat och om den relevanta territoriella planen för en rättvis omställning
  omfattar åtaganden om att uppnå målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030 samt
  är förenlig med
  de territoriella strategier som avses i artikel [23] i förordning (EU) [new CPR],
  den berörda medlemsstatens nationella energi- och klimatplan
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska endast godkänna program om urvalet av territorier som påverkas mest negativt av omställningsprocessen och som ingår i relevant territoriell plan för en rättvis omställning är vederbörligen motiverat och om den relevanta territoriella planen för en rättvis omställning är förenlig med den berörda medlemsstatens nationella energi- och klimatplan.

Kommissionen ska endast godkänna program om urvalet av territorier som påverkas mest negativt av omställningsprocessen och som ingår i relevant territoriell plan för en rättvis omställning är vederbörligen motiverat och om den relevanta territoriella planen för en rättvis omställning
  omfattar åtaganden om att uppnå målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030 samt
  är förenlig med
  de territoriella strategier som avses i artikel [23] i förordning (EU) [new CPR],
  den berörda medlemsstatens nationella energi- och klimatplan
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  .

omfattar åtaganden om att uppnå målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030 samt

de territoriella strategier som avses i artikel [23] i förordning (EU) [new CPR],

och den europeiska pelaren för sociala rättigheter

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Artikel 6.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Prioriteringen eller prioriteringarna inom FRO ska omfatta de FRO-medel som består av hela eller delar av FRO-anslaget till medlemsstaterna samt de medel som
  överförts
  i enlighet med artikel [21a] i förordning (EU) [new CPR].
  Summan
  av de Eruf-medel och de ESF+-medel som
  överförts
  till FRO-prioriteringen ska
  uppgå till minst
  en och en halv gång FRO-stödet till den prioriteringen
  , men det får inte överstiga tre gånger det beloppet
  . | Prioriteringen eller prioriteringarna inom FRO ska omfatta de FRO-medel som består av hela eller delar av FRO-anslaget till medlemsstaterna samt de medel som
  de förvaltande myndigheterna kan besluta att överföra
  i enlighet med artikel [21a] i förordning (EU) [new CPR].
  Beloppet
  av de Eruf-medel och de ESF+-medel som
  ska överföras
  till FRO-prioriteringen ska
  inte överstiga
  en och en halv gång FRO-stödet till den prioriteringen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Prioriteringen eller prioriteringarna inom FRO ska omfatta de FRO-medel som består av hela eller delar av FRO-anslaget till medlemsstaterna samt de medel som
  överförts
  i enlighet med artikel [21a] i förordning (EU) [new CPR].
  Summan
  av de Eruf-medel och de ESF+-medel som
  överförts
  till FRO-prioriteringen ska
  uppgå till minst
  en och en halv gång FRO-stödet till den prioriteringen
  , men det får inte överstiga tre gånger det beloppet
  .

överförts

Summan

överförts

uppgå till minst

, men det får inte överstiga tre gånger det beloppet

Prioriteringen eller prioriteringarna inom FRO ska omfatta de FRO-medel som består av hela eller delar av FRO-anslaget till medlemsstaterna samt de medel som
  de förvaltande myndigheterna kan besluta att överföra
  i enlighet med artikel [21a] i förordning (EU) [new CPR].
  Beloppet
  av de Eruf-medel och de ESF+-medel som
  ska överföras
  till FRO-prioriteringen ska
  inte överstiga
  en och en halv gång FRO-stödet till den prioriteringen.

de förvaltande myndigheterna kan besluta att överföra

Beloppet

ska överföras

inte överstiga

Motivering

Motivering

Medlemsstaterna bör ges större flexibilitet att besluta om vilka belopp som ska överföras från Eruf och ESF+ till FRO. Detta skulle också begränsa eventuella återtaganden i händelse av låg utnyttjandekapacitet i de territorier som påverkas mest.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Lägg till ett stycke i slutet av artikel 6.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska endast godkänna överföringar av medel från Eruf och ESF+ till FRO-prioriteringen om överföringens totala belopp inte överstiger 20 % av det operativa programmets ursprungliga Eruf- och ESF+-anslag (beräknat per fond). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska endast godkänna överföringar av medel från Eruf och ESF+ till FRO-prioriteringen om överföringens totala belopp inte överstiger 20 % av det operativa programmets ursprungliga Eruf- och ESF+-anslag (beräknat per fond).

Kommissionen ska endast godkänna överföringar av medel från Eruf och ESF+ till FRO-prioriteringen om överföringens totala belopp inte överstiger 20 % av det operativa programmets ursprungliga Eruf- och ESF+-anslag (beräknat per fond).

Motivering

Motivering

För att anpassa lagstiftningstexten till motiveringen.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 7.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, tillsammans med de behöriga myndigheterna för de berörda territorierna, utarbeta en eller flera territoriella planer för en rättvis omställning, som omfattar ett eller flera berörda territorier som motsvarar
  nivå 3
  i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallade
  Nuts 3-regioner
  ) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 eller delar av dessa territorier, i enlighet med mallen i bilaga II. Dessa territorier ska vara de som påverkas mest negativt, sett till de ekonomiska och sociala konsekvenserna av omställningen, särskilt vad gäller de förväntade förlusterna av arbetstillfällen kopplade till produktion och användning av fossila bränslen samt omvandlingsbehovet i produktionsprocesserna i de industriella anläggningar som har den högsta växthusgasintensiteten. | 1.   Medlemsstaterna ska, tillsammans med de behöriga myndigheterna för de berörda territorierna, utarbeta en eller flera territoriella planer för en rättvis omställning, som omfattar ett eller flera berörda territorier som motsvarar
  nivå 2
  i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallade
  Nuts 2-regioner
  ) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 eller delar av dessa territorier, i enlighet med mallen i bilaga II. Dessa territorier ska vara de som påverkas mest negativt, sett till de ekonomiska och sociala konsekvenserna av omställningen, särskilt vad gäller de förväntade förlusterna av arbetstillfällen kopplade till produktion och användning av fossila bränslen samt omvandlingsbehovet i produktionsprocesserna i de industriella anläggningar som har den högsta växthusgasintensiteten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska, tillsammans med de behöriga myndigheterna för de berörda territorierna, utarbeta en eller flera territoriella planer för en rättvis omställning, som omfattar ett eller flera berörda territorier som motsvarar
  nivå 3
  i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallade
  Nuts 3-regioner
  ) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 eller delar av dessa territorier, i enlighet med mallen i bilaga II. Dessa territorier ska vara de som påverkas mest negativt, sett till de ekonomiska och sociala konsekvenserna av omställningen, särskilt vad gäller de förväntade förlusterna av arbetstillfällen kopplade till produktion och användning av fossila bränslen samt omvandlingsbehovet i produktionsprocesserna i de industriella anläggningar som har den högsta växthusgasintensiteten.

1.   Medlemsstaterna ska, tillsammans med de behöriga myndigheterna för de berörda territorierna, utarbeta en eller flera territoriella planer för en rättvis omställning, som omfattar ett eller flera berörda territorier som motsvarar
  nivå 2
  i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallade
  Nuts 2-regioner
  ) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 eller delar av dessa territorier, i enlighet med mallen i bilaga II. Dessa territorier ska vara de som påverkas mest negativt, sett till de ekonomiska och sociala konsekvenserna av omställningen, särskilt vad gäller de förväntade förlusterna av arbetstillfällen kopplade till produktion och användning av fossila bränslen samt omvandlingsbehovet i produktionsprocesserna i de industriella anläggningar som har den högsta växthusgasintensiteten.

Motivering

Motivering

De negativa spridningseffekterna av omställningen kommer inte att begränsas till territorier på Nuts 3-nivå, utan kommer sannolikt också att påverka de omgivande territorierna. Av denna anledning, och för att förenkla styrningen, verkar det lämpligare att rikta stödet till Nuts 2-nivån.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 7.2 b (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | b) | (nytt) Ett tydligt åtagande för en socialt balanserad och rättvis grön omställning inom ramen för genomförandet av Parisavtalet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

b)

(nytt) Ett tydligt åtagande för en socialt balanserad och rättvis grön omställning inom ramen för genomförandet av Parisavtalet.

(nytt) Ett tydligt åtagande för en socialt balanserad och rättvis grön omställning inom ramen för genomförandet av Parisavtalet.

Motivering

Motivering

Territoriella planer för en rättvis omställning bör endast godkännas om de innehåller ett tydligt åtagande om att uppnå målen i Parisavtalet, såsom betonades av Europeiska rådet den 18 oktober 2019.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 7.2 c (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | c) | (nytt) Ett tydligt åtagande om att uppnå målet om ett klimatneutralt EU senast 2050 och minskningsmålen för 2030. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

c)

(nytt) Ett tydligt åtagande om att uppnå målet om ett klimatneutralt EU senast 2050 och minskningsmålen för 2030.

(nytt) Ett tydligt åtagande om att uppnå målet om ett klimatneutralt EU senast 2050 och minskningsmålen för 2030.

Motivering

Motivering

Territoriella planer för en rättvis omställning bör endast godkännas om de innehåller ett tydligt åtagande om att uppnå målet om ett klimatneutralt EU senast 2050 och minskningsmålen för 2030, såsom betonades av Europeiska rådet den 12 december 2019.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 7.2 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | En bedömning av de omställningsproblem som de hårdast drabbade territorierna står inför, inklusive sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av en omställning till en klimatneutral ekonomi, där man anger antalet arbetstillfällen som kan påverkas eller gå förlorade, utvecklingsbehoven samt de mål som ska uppnås senast 2030 i samband med omvandlingen eller nedläggningen av växthusgasintensiv verksamhet i dessa territorier. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

En bedömning av de omställningsproblem som de hårdast drabbade territorierna står inför, inklusive sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av en omställning till en klimatneutral ekonomi, där man anger antalet arbetstillfällen som kan påverkas eller gå förlorade, utvecklingsbehoven samt de mål som ska uppnås senast 2030 i samband med omvandlingen eller nedläggningen av växthusgasintensiv verksamhet i dessa territorier.

| c) | En bedömning av de omställningsproblem som de hårdast drabbade territorierna står inför, inklusive sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av en omställning till en klimatneutral ekonomi, där man anger antalet arbetstillfällen som kan påverkas eller gå förlorade, utvecklingsbehoven samt de mål som ska uppnås senast 2030 i samband med omvandlingen eller nedläggningen av växthusgasintensiv verksamhet i dessa territorier
  , samt en bedömning av de negativa spridningseffekterna av omställningen på angränsande regioner
  . |
| --- | --- |

c)

En bedömning av de omställningsproblem som de hårdast drabbade territorierna står inför, inklusive sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av en omställning till en klimatneutral ekonomi, där man anger antalet arbetstillfällen som kan påverkas eller gå förlorade, utvecklingsbehoven samt de mål som ska uppnås senast 2030 i samband med omvandlingen eller nedläggningen av växthusgasintensiv verksamhet i dessa territorier
  , samt en bedömning av de negativa spridningseffekterna av omställningen på angränsande regioner
  .

, samt en bedömning av de negativa spridningseffekterna av omställningen på angränsande regioner

Motivering

Motivering

Alla eventuella negativa spridningseffekter bör bedömas ordentligt i de territoriella planerna för en rättvis omställning.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 7.2 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | En beskrivning av styrmekanismerna, bestående av partnerskapsarrangemangen, övervaknings- och utvärderingsåtgärder samt ansvariga organ. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

En beskrivning av styrmekanismerna, bestående av partnerskapsarrangemangen, övervaknings- och utvärderingsåtgärder samt ansvariga organ.

| f) | En beskrivning av styrmekanismerna, bestående av partnerskapsarrangemangen, övervaknings- och utvärderingsåtgärder samt ansvariga organ
  , om de avviker från de delar som redan beskrivs i programmet i enlighet med definitionen i bilaga V till förordning (EU) [new CPR]. De lokala och regionala myndigheterna måste involveras fullt ut i alla aspekter av detta
  . |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av styrmekanismerna, bestående av partnerskapsarrangemangen, övervaknings- och utvärderingsåtgärder samt ansvariga organ
  , om de avviker från de delar som redan beskrivs i programmet i enlighet med definitionen i bilaga V till förordning (EU) [new CPR]. De lokala och regionala myndigheterna måste involveras fullt ut i alla aspekter av detta
  .

, om de avviker från de delar som redan beskrivs i programmet i enlighet med definitionen i bilaga V till förordning (EU) [new CPR]. De lokala och regionala myndigheterna måste involveras fullt ut i alla aspekter av detta

Motivering

Motivering

Som en förenklingsåtgärd bör endast information som avviker från de delar som redan beskrivs i programmet i enlighet med ”Mall för program som får stöd från Eruf (målet Investering för sysselsättning och tillväxt), ESF+, FRO, Sammanhållningsfonden och EHFF – artikel 16.3” (bilaga V till förordningen om gemensamma bestämmelser) tillhandahållas.
  Dessutom måste de lokala och regionala myndigheterna ses som fullvärdiga parter i denna process.

Dessutom måste de lokala och regionala myndigheterna ses som fullvärdiga parter i denna process.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 7.2 h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| h) | I de fall stöd ges till produktiva investeringar i andra företag än små och medelstora företag,
  en fullständig förteckning över sådana verksamheter och företag, och
  belägg för att det finns behov av sådant stöd genom en gapanalys som visar att de förväntade förlusterna av arbetstillfällen skulle överstiga det förväntade antalet nya arbetstillfällen om investeringen inte gjordes. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

h)

I de fall stöd ges till produktiva investeringar i andra företag än små och medelstora företag,
  en fullständig förteckning över sådana verksamheter och företag, och
  belägg för att det finns behov av sådant stöd genom en gapanalys som visar att de förväntade förlusterna av arbetstillfällen skulle överstiga det förväntade antalet nya arbetstillfällen om investeringen inte gjordes.

en fullständig förteckning över sådana verksamheter och företag, och

| h) | I de fall stöd ges till produktiva
  och hållbara
  investeringar i andra företag än små och medelstora företag, belägg för att det finns behov av sådant stöd genom en gapanalys som visar att de förväntade förlusterna av arbetstillfällen skulle överstiga det förväntade antalet nya arbetstillfällen om investeringen inte gjordes. |
| --- | --- |

h)

I de fall stöd ges till produktiva
  och hållbara
  investeringar i andra företag än små och medelstora företag, belägg för att det finns behov av sådant stöd genom en gapanalys som visar att de förväntade förlusterna av arbetstillfällen skulle överstiga det förväntade antalet nya arbetstillfällen om investeringen inte gjordes.

och hållbara

Motivering

Motivering

Att tillhandahålla en fullständig förteckning över verksamheter och företag (stora företag) under FRO:s programplaneringsfas framstår inte som särskilt genomförbart och kan komma att orsaka förseningar från programperiodens allra första början. Dessutom strider ett sådant tillvägagångssätt direkt mot förenklingssträvandena, som bland annat resulterade i att man övergav tillämpningen av separata förfaranden på större projekt i enlighet med artiklarna 100–103 i den nuvarande förordningen om gemensamma bestämmelser.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 7.2 i

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | I de fall stöd ges till investeringar för att minska växthusgasutsläppen från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,
  en fullständig förteckning över sådana
  verksamheter som ska få stöd
  och belägg för att de
  bidrar till en omställning till en klimatneutral ekonomi och att investeringarna leder till en betydande minskning av växthusgasutsläppen, så att dessa hamnar betydligt lägre än de relevanta riktmärken som fastställts för gratis tilldelning i enlighet med direktiv 2003/87/EG, under förutsättning att investeringarna är nödvändiga för att skydda ett stort antal arbetstillfällen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

i)

I de fall stöd ges till investeringar för att minska växthusgasutsläppen från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,
  en fullständig förteckning över sådana
  verksamheter som ska få stöd
  och belägg för att de
  bidrar till en omställning till en klimatneutral ekonomi och att investeringarna leder till en betydande minskning av växthusgasutsläppen, så att dessa hamnar betydligt lägre än de relevanta riktmärken som fastställts för gratis tilldelning i enlighet med direktiv 2003/87/EG, under förutsättning att investeringarna är nödvändiga för att skydda ett stort antal arbetstillfällen.

en fullständig förteckning över sådana

och belägg för att de

| i) | I de fall stöd ges till investeringar för att minska växthusgasutsläppen från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,
  belägg för att
  verksamheter som ska få stöd bidrar till en omställning till en klimatneutral ekonomi och att investeringarna leder till en betydande minskning av växthusgasutsläppen, så att dessa hamnar betydligt lägre än de relevanta riktmärken som fastställts för gratis tilldelning i enlighet med direktiv 2003/87/EG, under förutsättning att investeringarna är nödvändiga för att skydda ett stort antal arbetstillfällen. |
| --- | --- |

i)

I de fall stöd ges till investeringar för att minska växthusgasutsläppen från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,
  belägg för att
  verksamheter som ska få stöd bidrar till en omställning till en klimatneutral ekonomi och att investeringarna leder till en betydande minskning av växthusgasutsläppen, så att dessa hamnar betydligt lägre än de relevanta riktmärken som fastställts för gratis tilldelning i enlighet med direktiv 2003/87/EG, under förutsättning att investeringarna är nödvändiga för att skydda ett stort antal arbetstillfällen.

belägg för att

Motivering

Motivering

Att tillhandahålla en fullständig förteckning över verksamheter under FRO:s programplaneringsfas framstår inte som särskilt genomförbart och kan komma att leda till förseningar från programperiodens allra första början.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 8a (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 8a





  1.
     
  En plattform för en rättvis omställning (nedan kallad plattformen) ska inrättas under kommissionens överinseende och direkta förvaltning, för att möjliggöra bilateralt och multilateralt utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom alla berörda sektorer.






  2.
     
  Plattformen ska bestå av två delar:










  a) | Tekniska arbetsgrupper som tar itu med de konkreta utmaningarna i de berörda regionerna och underlättar utbyte av erfarenheter och bästa praxis kring utarbetandet av territoriella planer för en rättvis omställning och enskilda insatser. De tekniska arbetsgrupperna, som ska inbegripa lokala och regionala myndigheter, ska inrättas i enlighet med FRO:s operativa behov, med beaktande av sektorstäckningen av de verksamheter som får stöd.



  De tekniska arbetsgrupperna ska ha ett nära samarbete med InvestEU:s rådgivningscentrum, som inrättats i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) [nya InvestEU-programmet] och relevanta avdelningar inom Europeiska investeringsbanken för att se till att de lokala och regionala myndigheterna har all den tekniska och praktiska kunskap de behöver för att få tillgång till de medel som finns tillgängliga via InvestEU-programmet och via EIB. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 8a

1.
     
  En plattform för en rättvis omställning (nedan kallad plattformen) ska inrättas under kommissionens överinseende och direkta förvaltning, för att möjliggöra bilateralt och multilateralt utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom alla berörda sektorer.

2.
     
  Plattformen ska bestå av två delar:

a)

Tekniska arbetsgrupper som tar itu med de konkreta utmaningarna i de berörda regionerna och underlättar utbyte av erfarenheter och bästa praxis kring utarbetandet av territoriella planer för en rättvis omställning och enskilda insatser. De tekniska arbetsgrupperna, som ska inbegripa lokala och regionala myndigheter, ska inrättas i enlighet med FRO:s operativa behov, med beaktande av sektorstäckningen av de verksamheter som får stöd.

| b) | Ett årligt forum för regioner som får stöd för en rättvis omställning (nedan kallat forumet), som ska anordnas i samarbete med Europeiska regionkommittén. Forumet ska möjliggöra samordning av politiska riktlinjer och deras införlivande i den operativa verksamheten inom de tekniska arbetsgrupperna. |
| --- | --- |

b)

Ett årligt forum för regioner som får stöd för en rättvis omställning (nedan kallat forumet), som ska anordnas i samarbete med Europeiska regionkommittén. Forumet ska möjliggöra samordning av politiska riktlinjer och deras införlivande i den operativa verksamheten inom de tekniska arbetsgrupperna.

3.
     
  Kommissionen ska fastställa de närmare bestämmelserna avseende plattformens styrmekanismer, medlemskap, drift och budget. Ett balanserat deltagande av alla förvaltningsnivåer ska säkerställas.

4.
     
  Plattformens driftskostnader ska täckas av de anslag till tekniskt stöd som fastställs i artikel 3.2 tredje stycket.

Motivering

Motivering

Praktiska bestämmelser kring inrättandet av plattformen för en rättvis omställning bör läggas till för att ge större klarhet om dess mål och funktion.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 10.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. | 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat
  och hålla samråd med berörda aktörer
  i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat
  och hålla samråd med berörda aktörer
  i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

COM(2020) 23 final

COM(2020) 23 final

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 21a.1

Artikel 21a.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De tillgängliga medlen för FRO inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) [JTF Regulation] ska kompletteras med medel från Eruf, ESF + eller en kombination av dessa, för den regionkategori där det berörda territoriet är beläget. De Eruf- och ESF+-medel som totalt överförs till FRO ska vara
  minst en och en halv gånger
  FRO-stödet, men får inte vara mer än
  tre
  gånger det stödbeloppet. De medel som överförs från antingen Eruf eller ESF+ ska inte i något fall överstiga 20 % av Eruf-anslaget respektive ESF+-anslaget till den berörda medlemsstaten. (...) | De tillgängliga medlen för FRO inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) [JTF Regulation] ska kompletteras med medel från Eruf, ESF + eller en kombination av dessa, för den regionkategori där det berörda territoriet är beläget
  , genom en frivillig överföring
  . De Eruf- och ESF+-medel som totalt överförs till FRO ska vara minst
  hälften av
  FRO-stödet, men får inte vara mer än
  en och en halv
  gånger det stödbeloppet. De medel som överförs från antingen Eruf eller ESF+ ska inte i något fall överstiga 20 % av Eruf-anslaget respektive ESF+-anslaget till den berörda medlemsstaten. (...) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De tillgängliga medlen för FRO inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) [JTF Regulation] ska kompletteras med medel från Eruf, ESF + eller en kombination av dessa, för den regionkategori där det berörda territoriet är beläget. De Eruf- och ESF+-medel som totalt överförs till FRO ska vara
  minst en och en halv gånger
  FRO-stödet, men får inte vara mer än
  tre
  gånger det stödbeloppet. De medel som överförs från antingen Eruf eller ESF+ ska inte i något fall överstiga 20 % av Eruf-anslaget respektive ESF+-anslaget till den berörda medlemsstaten. (...)

minst en och en halv gånger

tre

De tillgängliga medlen för FRO inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) [JTF Regulation] ska kompletteras med medel från Eruf, ESF + eller en kombination av dessa, för den regionkategori där det berörda territoriet är beläget
  , genom en frivillig överföring
  . De Eruf- och ESF+-medel som totalt överförs till FRO ska vara minst
  hälften av
  FRO-stödet, men får inte vara mer än
  en och en halv
  gånger det stödbeloppet. De medel som överförs från antingen Eruf eller ESF+ ska inte i något fall överstiga 20 % av Eruf-anslaget respektive ESF+-anslaget till den berörda medlemsstaten. (...)

, genom en frivillig överföring

hälften av

en och en halv

Motivering

Motivering

Medlemsstaterna bör ges större flexibilitet att besluta om vilka belopp som ska överföras från Eruf och ESF+ till FRO. Detta skulle begränsa eventuella återtaganden i händelse av låg utnyttjandekapacitet i de territorier som påverkas mest av omställningen.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 59.3a (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Insatser som får stöd från FRO i enlighet med förordning (EU) [FRO-förordningen] ska betala tillbaka stödet från FRO om det inom tio år efter den sista utbetalningen till den medlemsstat som mottog stödet har öppnats en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller om en stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt som tillfälligt har varit nedlagd har öppnats på nytt, inom det territorium där stödet från FRO användes. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3a.
     
  Insatser som får stöd från FRO i enlighet med förordning (EU) [FRO-förordningen] ska betala tillbaka stödet från FRO om det inom tio år efter den sista utbetalningen till den medlemsstat som mottog stödet har öppnats en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller om en stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt som tillfälligt har varit nedlagd har öppnats på nytt, inom det territorium där stödet från FRO användes.

Motivering

Motivering

Syftet med stödet är att bistå regionerna i deras omställning till en koldioxidneutral ekonomi, vilket utesluter att nya gruvor och/eller torvtäkter öppnas eller att sådana som varit tillfälligt nedlagda öppnas på nytt.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK välkomnar inrättandet av Fonden för en rättvis omställning, som kommer att bli ett viktigt verktyg för att stödja de regioner som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar inrättandet av Fonden för en rättvis omställning, som kommer att bli ett viktigt verktyg för att stödja de regioner som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet.

| 2. | Det är välkommet att man i förslaget till Fonden för en rättvis omställning har tagit fasta på ReK:s centrala rekommendationer i yttrandet om socioekonomisk strukturomvandling av kolregioner i Europa (1). |
| --- | --- |

2.

Det är välkommet att man i förslaget till Fonden för en rättvis omställning har tagit fasta på ReK:s centrala rekommendationer i yttrandet om socioekonomisk strukturomvandling av kolregioner i Europa (1

| 3. | Vi välkomnar att fonden kommer att ge stöd till alla medlemsstater, men fortfarande endast kommer att rikta sig till de regioner som påverkas mest. För att koncentrera och effektivisera fonden samt för att fastställa en minsta stödnivå, bör man dessutom endast beakta befolkningen i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar att fonden kommer att ge stöd till alla medlemsstater, men fortfarande endast kommer att rikta sig till de regioner som påverkas mest. För att koncentrera och effektivisera fonden samt för att fastställa en minsta stödnivå, bör man dessutom endast beakta befolkningen i de berörda regionerna.

| 4. | ReK välkomnar det föreslagna anslaget på 11 270 459 000 euro (i löpande priser) till Fonden för en rättvis omställning från den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och det kompletterande beloppet på 32 803 000 000 euro (i löpande priser) från det europeiska återhämtningsinstrumentet, som utgör en kraftfull satsning på att uppnå målet för Fonden för en rättvis omställning. Kommittén konstaterar med oro att sifferuppgifter som uttrycks i löpande priser kan leda till mindre transparens och jämförbarhet mellan anslag under olika rubriker i den fleråriga budgetramen. Kommittén uppmanar rådet att inkludera detta som ett konkret, kompletterande anslag i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar det föreslagna anslaget på 11 270 459 000 euro (i löpande priser) till Fonden för en rättvis omställning från den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och det kompletterande beloppet på 32 803 000 000 euro (i löpande priser) från det europeiska återhämtningsinstrumentet, som utgör en kraftfull satsning på att uppnå målet för Fonden för en rättvis omställning. Kommittén konstaterar med oro att sifferuppgifter som uttrycks i löpande priser kan leda till mindre transparens och jämförbarhet mellan anslag under olika rubriker i den fleråriga budgetramen. Kommittén uppmanar rådet att inkludera detta som ett konkret, kompletterande anslag i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027.

| 5. | ReK noterar med oro att de ytterligare medel som finansieras genom det europeiska återhämtningsinstrumentet och leder till ytterligare åtaganden under åren 2021–2024 kommer att sätta ett extremt tryck på de förvaltande myndigheterna och de slutliga stödmottagarna att förbereda, genomföra och spendera nästan 75 % av det totala anslaget under de första fyra åren av den nya programperioden. |
| --- | --- |

5.

ReK noterar med oro att de ytterligare medel som finansieras genom det europeiska återhämtningsinstrumentet och leder till ytterligare åtaganden under åren 2021–2024 kommer att sätta ett extremt tryck på de förvaltande myndigheterna och de slutliga stödmottagarna att förbereda, genomföra och spendera nästan 75 % av det totala anslaget under de första fyra åren av den nya programperioden.

| 6. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att omställningen till en klimatneutral, klimatmedveten och ekologiskt hållbar ekonomi senast 2050 ska åtföljas av riktade åtgärder och att stöd ska ges till de områden som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet på ett specifikt sätt och med kompletterande medel. Kommittén understryker att dessa kompletterande medel inte under några omständigheter får tas från sammanhållningspolitikens budget. Vi betonar även att en stark budget för sammanhållningspolitiken måste förbli högsta prioritet för att stödja klimatåtgärder på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

6.

ReK välkomnar kommissionens initiativ att omställningen till en klimatneutral, klimatmedveten och ekologiskt hållbar ekonomi senast 2050 ska åtföljas av riktade åtgärder och att stöd ska ges till de områden som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet på ett specifikt sätt och med kompletterande medel. Kommittén understryker att dessa kompletterande medel inte under några omständigheter får tas från sammanhållningspolitikens budget. Vi betonar även att en stark budget för sammanhållningspolitiken måste förbli högsta prioritet för att stödja klimatåtgärder på lokal och regional nivå.

| 7. | ReK uppmanar kommissionen att placera den nya Fonden för en rättvis omställning under rubrik 2 (Sammanhållning och värden) i stället för under rubrik 3 (Naturresurser och miljö) i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, och motsätter sig återigen de planerade nedskärningarna i sammanhållningspolitiken. ReK påminner om att kommittén har efterlyst att all nationell medfinansiering av ESI-fonderna ska undantas från beräkningarna inom stabilitets- och tillväxtpakten. Vi anser att samma sak bör gälla för Fonden för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

7.

ReK uppmanar kommissionen att placera den nya Fonden för en rättvis omställning under rubrik 2 (Sammanhållning och värden) i stället för under rubrik 3 (Naturresurser och miljö) i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, och motsätter sig återigen de planerade nedskärningarna i sammanhållningspolitiken. ReK påminner om att kommittén har efterlyst att all nationell medfinansiering av ESI-fonderna ska undantas från beräkningarna inom stabilitets- och tillväxtpakten. Vi anser att samma sak bör gälla för Fonden för en rättvis omställning.

| 8. | ReK framhåller de särskilda svårigheterna för regioner som är starkt beroende av fossila bränslen och som har isolerade energisystem, t.ex. de yttersta randområdena. Energimixens utveckling i relation till territoriet, vatten, avfall och energi är nyckeln till deras energistrategi i riktning mot en koldioxidneutral ekonomi. |
| --- | --- |

8.

ReK framhåller de särskilda svårigheterna för regioner som är starkt beroende av fossila bränslen och som har isolerade energisystem, t.ex. de yttersta randområdena. Energimixens utveckling i relation till territoriet, vatten, avfall och energi är nyckeln till deras energistrategi i riktning mot en koldioxidneutral ekonomi.

| 9. | ReK noterar kommissionens justerade uppskattning att de tre pelarna i mekanismen för en rättvis omställning kommer att leda till en investering på 150 miljarder euro fram till 2030. Kommittén hyser dock farhågor när det gäller den förväntade hävstångseffekten och beträffande huruvida privata investeringar är genomförbara i fråga om vissa av de möjliga projekten. |
| --- | --- |

9.

ReK noterar kommissionens justerade uppskattning att de tre pelarna i mekanismen för en rättvis omställning kommer att leda till en investering på 150 miljarder euro fram till 2030. Kommittén hyser dock farhågor när det gäller den förväntade hävstångseffekten och beträffande huruvida privata investeringar är genomförbara i fråga om vissa av de möjliga projekten.

| 10. | ReK begär att stöd från FRO eller mekanismen för en rättvis omställning inte ska beviljas för investeringar i Nuts 3-regioner där offentligt tillstånd har beviljats för öppnande av en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller för återöppnande av en tillfälligt nedlagd stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt. |
| --- | --- |

10.

ReK begär att stöd från FRO eller mekanismen för en rättvis omställning inte ska beviljas för investeringar i Nuts 3-regioner där offentligt tillstånd har beviljats för öppnande av en ny stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt, eller för återöppnande av en tillfälligt nedlagd stenkols-, brunkols- eller oljeskiffergruva eller torvtäkt.

| 11. | ReK välkomnar att utbetalningen av lån för den offentliga sektorn bör begränsas till projekt som ger mätbar effekt när det gäller att hantera sociala, ekonomiska eller miljömässiga utmaningar till följd av omställningen till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

11.

ReK välkomnar att utbetalningen av lån för den offentliga sektorn bör begränsas till projekt som ger mätbar effekt när det gäller att hantera sociala, ekonomiska eller miljömässiga utmaningar till följd av omställningen till en klimatneutral ekonomi.

| 12. | ReK påpekar att lokala och regionala myndigheter även måste finansiera projekt som ingår i processen för att övergå till en klimatneutral ekonomi, vilka inte genererar tillräckliga egna intäkter och för vilka de inte får stöd inom ramen för något annat unionsprogram. Kommittén välkomnar i detta sammanhang förslaget till förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning, som stöder offentliga organ i deras investeringsbehov till följd av de omställningsproblem som beskrivs i planerna för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

12.

ReK påpekar att lokala och regionala myndigheter även måste finansiera projekt som ingår i processen för att övergå till en klimatneutral ekonomi, vilka inte genererar tillräckliga egna intäkter och för vilka de inte får stöd inom ramen för något annat unionsprogram. Kommittén välkomnar i detta sammanhang förslaget till förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning, som stöder offentliga organ i deras investeringsbehov till följd av de omställningsproblem som beskrivs i planerna för en rättvis omställning.

| 13. | ReK noterar de lokala och regionala myndigheternas varierande erfarenhet och utnyttjande av EIB:s finansiella mekanismer runt om i EU och uppmanar därför, i syfte att säkerställa att den tredje pelaren i mekanismen för en rättvis omställning blir en framgång, kommissionen att se till att medlemsstaterna tillhandahåller tillräckligt praktiskt och tekniskt stöd till de lokala och regionala myndigheter som vill utnyttja EIB:s respektive finansiella mekanismer. |
| --- | --- |

13.

ReK noterar de lokala och regionala myndigheternas varierande erfarenhet och utnyttjande av EIB:s finansiella mekanismer runt om i EU och uppmanar därför, i syfte att säkerställa att den tredje pelaren i mekanismen för en rättvis omställning blir en framgång, kommissionen att se till att medlemsstaterna tillhandahåller tillräckligt praktiskt och tekniskt stöd till de lokala och regionala myndigheter som vill utnyttja EIB:s respektive finansiella mekanismer.

| 14. | Vi noterar anpassningen av tillämpningsområdet för stödet från Fonden för en rättvis omställning, Eruf och ESF+, i och med att merparten av de aktiviteter som stöds av Fonden för en rättvis omställning också kan finansieras inom ramen för målen för Eruf och ESF+. |
| --- | --- |

14.

Vi noterar anpassningen av tillämpningsområdet för stödet från Fonden för en rättvis omställning, Eruf och ESF+, i och med att merparten av de aktiviteter som stöds av Fonden för en rättvis omställning också kan finansieras inom ramen för målen för Eruf och ESF+.

| 15. | Kommittén är bekymrad över den försening som FRO kan komma att orsaka i samband med genomförandet av sammanhållningspolitikens viktigaste program. Även den komplexitet och administrativa börda som förvaltningen av den nya fonden skulle kunna medföra för förvaltningen av sammanhållningspolitikens viktigaste program är oroande. |
| --- | --- |

15.

Kommittén är bekymrad över den försening som FRO kan komma att orsaka i samband med genomförandet av sammanhållningspolitikens viktigaste program. Även den komplexitet och administrativa börda som förvaltningen av den nya fonden skulle kunna medföra för förvaltningen av sammanhållningspolitikens viktigaste program är oroande.

| 16. | Kommittén beklagar att kommissionens förslag syftar till att inrätta program på Nuts 3-nivå i stället för Nuts 2-nivå, som är den nivå där sammanhållningspolitikens viktigaste program genomförs. Detta förslag står i strid med begreppet funktionella områden, som inte nödvändigtvis är identiska med de administrativa Nuts 3-områdena. ReK understryker att endast en enda motsvarande territoriell plan på Nuts 2-nivå bör krävas. |
| --- | --- |

16.

Kommittén beklagar att kommissionens förslag syftar till att inrätta program på Nuts 3-nivå i stället för Nuts 2-nivå, som är den nivå där sammanhållningspolitikens viktigaste program genomförs. Detta förslag står i strid med begreppet funktionella områden, som inte nödvändigtvis är identiska med de administrativa Nuts 3-områdena. ReK understryker att endast en enda motsvarande territoriell plan på Nuts 2-nivå bör krävas.

| 17. | Vi anser att tillämpningsområdet för stödet från Fonden för en rättvis omställning bör utvidgas, så att de lokala och regionala myndigheterna i överenskommelse med kommissionen och medlemsstaterna kan inkludera ytterligare stödberättigade projekt i sina territoriella planer för en rättvis omställning. ReK uppmanar även till att arbetslösheten ska beaktas, särskilt ungdomsarbetslösheten, som en viktig indikator i samband med fördelningen av medel från fonden. |
| --- | --- |

17.

Vi anser att tillämpningsområdet för stödet från Fonden för en rättvis omställning bör utvidgas, så att de lokala och regionala myndigheterna i överenskommelse med kommissionen och medlemsstaterna kan inkludera ytterligare stödberättigade projekt i sina territoriella planer för en rättvis omställning. ReK uppmanar även till att arbetslösheten ska beaktas, särskilt ungdomsarbetslösheten, som en viktig indikator i samband med fördelningen av medel från fonden.

| 18. | Vi efterlyser att de lokala och regionala aktörerna ska vara nära involverade i utarbetandet av territoriella planer för en rättvis omställning, med tanke på den delade förvaltningen av FRO och på att medlen från Eruf och ESF+ är nära kopplade till stödet från FRO. |
| --- | --- |

18.

Vi efterlyser att de lokala och regionala aktörerna ska vara nära involverade i utarbetandet av territoriella planer för en rättvis omställning, med tanke på den delade förvaltningen av FRO och på att medlen från Eruf och ESF+ är nära kopplade till stödet från FRO.

| 19. | Vi uppmanar kommissionen att ge mer vägledning om hur den avser att hjälpa de förvaltande myndigheterna och regionerna att utarbeta sina territoriella planer för en rättvis omställning, med tanke på att förslaget till FRO-förordning, inbegripet dess bilagor, alltjämt kan komma att bli föremål för betydande ändringar. ReK varnar för ytterligare förseningar i förberedelsearbetet med de program där FRO-stödet är avhängigt av stöd från Eruf och ESF+ på grund av kravet på godkännande av territoriella planer för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

19.

Vi uppmanar kommissionen att ge mer vägledning om hur den avser att hjälpa de förvaltande myndigheterna och regionerna att utarbeta sina territoriella planer för en rättvis omställning, med tanke på att förslaget till FRO-förordning, inbegripet dess bilagor, alltjämt kan komma att bli föremål för betydande ändringar. ReK varnar för ytterligare förseningar i förberedelsearbetet med de program där FRO-stödet är avhängigt av stöd från Eruf och ESF+ på grund av kravet på godkännande av territoriella planer för en rättvis omställning.

| 20. | ReK framhåller att de berörda territorierna i sina territoriella planer för en rättvis omställning inte ska behöva tillhandahålla fullständiga förteckningar över potentiella företag och/eller verksamheter till vilka de kan komma att bevilja stöd, eftersom detta skulle kunna leda till förseningar i antagandet av planerna och kanske orsaka onödiga administrativa bördor för de förvaltande myndigheterna. Kommittén påpekar i anslutning till detta att man i kommissionens förslag till den nya förordningen om gemensamma bestämmelser har utelämnat ett separat förfarande för antagandet av större projekt, och att en sådan förteckning över stödmottagare och/eller verksamheter skulle kunna ändra situationen igen. |
| --- | --- |

20.

ReK framhåller att de berörda territorierna i sina territoriella planer för en rättvis omställning inte ska behöva tillhandahålla fullständiga förteckningar över potentiella företag och/eller verksamheter till vilka de kan komma att bevilja stöd, eftersom detta skulle kunna leda till förseningar i antagandet av planerna och kanske orsaka onödiga administrativa bördor för de förvaltande myndigheterna. Kommittén påpekar i anslutning till detta att man i kommissionens förslag till den nya förordningen om gemensamma bestämmelser har utelämnat ett separat förfarande för antagandet av större projekt, och att en sådan förteckning över stödmottagare och/eller verksamheter skulle kunna ändra situationen igen.

| 21. | Kommittén efterlyser att överföringarna till FRO begränsas till 20 % av det operativa programmets ursprungliga Eruf- och ESF+-anslag. Vi föreslår att man ger de förvaltande myndigheterna mer flexibilitet genom att överföringar görs på frivillig basis i enlighet med artikel 6.2 i förslaget till förordning med ett maximibelopp på upp till 1,5 gånger stödet från FRO och att de endast får göras med de berörda lokala och regionala myndigheternas samtycke. |
| --- | --- |

21.

Kommittén efterlyser att överföringarna till FRO begränsas till 20 % av det operativa programmets ursprungliga Eruf- och ESF+-anslag. Vi föreslår att man ger de förvaltande myndigheterna mer flexibilitet genom att överföringar görs på frivillig basis i enlighet med artikel 6.2 i förslaget till förordning med ett maximibelopp på upp till 1,5 gånger stödet från FRO och att de endast får göras med de berörda lokala och regionala myndigheternas samtycke.

| 22. | ReK understryker vikten av att undvika onödiga administrativa bördor genom att tydligt planera för en konsekvensbedömning på förhand av FRO:s programplanering och övervakning. |
| --- | --- |

22.

ReK understryker vikten av att undvika onödiga administrativa bördor genom att tydligt planera för en konsekvensbedömning på förhand av FRO:s programplanering och övervakning.

| 23. | ReK noterar att FRO:s investeringsprioriteringar kommer att anges i de respektive landsrapporterna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Vi betonar att regionerna ännu inte är kopplade till processen formellt sett och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör tilldelas en starkare roll för att målen i FRO ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

23.

ReK noterar att FRO:s investeringsprioriteringar kommer att anges i de respektive landsrapporterna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Vi betonar att regionerna ännu inte är kopplade till processen formellt sett och anser att de lokala och regionala myndigheterna bör tilldelas en starkare roll för att målen i FRO ska kunna uppnås.

| 24. | Kommittén välkomnar att det i förordningen fastställs specifika inslag som ska ingå i de territoriella planerna för en rättvis omställning. Vi uppmanar den lagstiftande myndigheten att bland de inslagen lägga till ett tydligt åtagande om att uppnå målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030. |
| --- | --- |

24.

Kommittén välkomnar att det i förordningen fastställs specifika inslag som ska ingå i de territoriella planerna för en rättvis omställning. Vi uppmanar den lagstiftande myndigheten att bland de inslagen lägga till ett tydligt åtagande om att uppnå målen i Parisavtalet, EU:s mål om klimatneutralitet till 2050 och minskningsmålen för 2030.

| 25. | ReK påpekar att plattformen för kolregioner i omställning inledningsvis inrättades som en plattform inriktad på kolregioner där kolbrytning fortfarande pågår, och att planen var att initiativets tillämpningsområde skulle utvidgas till att omfatta alla koldioxidintensiva regioner i en andra fas. Kommittén betonar att de regioner som står inför en omställning kommer att behöva ta itu med liknande hinder, och att den nya plattformen därför bör tillhandahålla rådgivningstjänster och hjälpa de förvaltande myndigheterna och stödmottagarna med deras projektidéer och det praktiska genomförandet på fältet, och även stå för utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

25.

ReK påpekar att plattformen för kolregioner i omställning inledningsvis inrättades som en plattform inriktad på kolregioner där kolbrytning fortfarande pågår, och att planen var att initiativets tillämpningsområde skulle utvidgas till att omfatta alla koldioxidintensiva regioner i en andra fas. Kommittén betonar att de regioner som står inför en omställning kommer att behöva ta itu med liknande hinder, och att den nya plattformen därför bör tillhandahålla rådgivningstjänster och hjälpa de förvaltande myndigheterna och stödmottagarna med deras projektidéer och det praktiska genomförandet på fältet, och även stå för utbyte av god praxis.

| 26. | Kommittén välkomnar därför inrättandet av plattformen för en rättvis omställning, som bör bygga på de positiva erfarenheterna med de koldioxidintensiva regioner och andra regioner som lyckats ställa om från fossila bränslen till rena energikällor. Inom ramen för denna plattform bör man se till att alla berörda avdelningar inom kommissionen och EIB bedriver ett nära samarbete för att hantera strukturomvandlingen i de berörda regionerna. ReK åtar sig att nära engagera sig i verksamheten inom plattformen för en rättvis omställning, särskilt genom att tillsammans med kommissionen anordna ett årligt forum för regioner som får stöd för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

26.

Kommittén välkomnar därför inrättandet av plattformen för en rättvis omställning, som bör bygga på de positiva erfarenheterna med de koldioxidintensiva regioner och andra regioner som lyckats ställa om från fossila bränslen till rena energikällor. Inom ramen för denna plattform bör man se till att alla berörda avdelningar inom kommissionen och EIB bedriver ett nära samarbete för att hantera strukturomvandlingen i de berörda regionerna. ReK åtar sig att nära engagera sig i verksamheten inom plattformen för en rättvis omställning, särskilt genom att tillsammans med kommissionen anordna ett årligt forum för regioner som får stöd för en rättvis omställning.

| 27. | EU:s bestämmelser om statligt stöd måste ge utrymme för flexibilitet när stödberättigade regioner i omställning vill locka till sig privata investeringar. Kommittén uppmanar på nytt kommissionen att vid utarbetandet av de nya riktlinjerna även ta hänsyn till problemen i anslutning till strukturomvandlingen av de berörda regionerna och se till att regionerna har tillräcklig flexibilitet att genomföra sina projekt på ett socialt och ekonomiskt hållbart sätt. |
| --- | --- |

27.

EU:s bestämmelser om statligt stöd måste ge utrymme för flexibilitet när stödberättigade regioner i omställning vill locka till sig privata investeringar. Kommittén uppmanar på nytt kommissionen att vid utarbetandet av de nya riktlinjerna även ta hänsyn till problemen i anslutning till strukturomvandlingen av de berörda regionerna och se till att regionerna har tillräcklig flexibilitet att genomföra sina projekt på ett socialt och ekonomiskt hållbart sätt.

| 28. | ReK betonar att stödet via Fonden för en rättvis omställning till produktiva investeringar i andra företag än små och medelstora företag inte bör begränsas till de områden som är berättigade till statligt stöd enligt artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget enligt gällande regler om statligt stöd. Reglerna om statligt stöd bör i stället göra det möjligt för alla områden som får stöd från Fonden för en rättvis omställning att effektivt motverka risken för förlorade arbetstillfällen i ett tidigt skede. Detta bör också säkerställas genom att den allmänna gruppundantagsförordningen anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

28.

ReK betonar att stödet via Fonden för en rättvis omställning till produktiva investeringar i andra företag än små och medelstora företag inte bör begränsas till de områden som är berättigade till statligt stöd enligt artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget enligt gällande regler om statligt stöd. Reglerna om statligt stöd bör i stället göra det möjligt för alla områden som får stöd från Fonden för en rättvis omställning att effektivt motverka risken för förlorade arbetstillfällen i ett tidigt skede. Detta bör också säkerställas genom att den allmänna gruppundantagsförordningen anpassas i enlighet med detta.

| 29. | De områden som påverkas mest av omställningen till en klimatneutral ekonomi bör ges möjlighet att aktivt motverka den relaterade strukturomvandlingen i ett så tidigt skede som möjligt. Europeiska regionkommittén förespråkar därför att man i framtida ändringar av reglerna om statligt stöd, t.ex. genom en ny riktlinje från kommissionen som grundar sig på artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget, ska säkerställa att stöd är tillåtet oavsett stödområdets status enligt gällande regler. |
| --- | --- |

29.

De områden som påverkas mest av omställningen till en klimatneutral ekonomi bör ges möjlighet att aktivt motverka den relaterade strukturomvandlingen i ett så tidigt skede som möjligt. Europeiska regionkommittén förespråkar därför att man i framtida ändringar av reglerna om statligt stöd, t.ex. genom en ny riktlinje från kommissionen som grundar sig på artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget, ska säkerställa att stöd är tillåtet oavsett stödområdets status enligt gällande regler.

| 30. | ReK uppmärksammar betydelsen av strategier för smart specialisering som ett av nyckelverktygen för att genomföra den nya Fonden för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

30.

ReK uppmärksammar betydelsen av strategier för smart specialisering som ett av nyckelverktygen för att genomföra den nya Fonden för en rättvis omställning.

| 31. | Europeiska regionkommittén har genomfört en enkät för att analysera de förändringar som bör göras i bestämmelserna om statligt stöd i anslutning till strukturomvandlingen i Europas kolregioner (2). I slutsatserna betonas att omställningsprocessen bör backas upp med statligt stöd för att attrahera företag som skulle kunna kompensera för förlorade arbetstillfällen och förluster i värdeskapandet, och att bestämmelserna om statligt stöd bör möjliggöra större flexibilitet, i synnerhet vad gäller investeringar i energiinfrastruktur, energieffektivitet, energirelaterade investeringar och förnybar energi. |
| --- | --- |

31.

Europeiska regionkommittén har genomfört en enkät för att analysera de förändringar som bör göras i bestämmelserna om statligt stöd i anslutning till strukturomvandlingen i Europas kolregioner (2

| 32. | Vi välkomnar att lagstiftningsförslaget grundar sig på den sammanhållningsorienterade artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och anser att man i förslaget tydligt redogör för dess europeiska mervärde, samt att förslaget är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar att lagstiftningsförslaget grundar sig på den sammanhållningsorienterade artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och anser att man i förslaget tydligt redogör för dess europeiska mervärde, samt att förslaget är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Bryssel den 2 juli 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande från Europeiska regionkommittén om Socioekonomisk strukturomvandling av kolregioner i Europa (EUT C 39, 5.2.2020, s. 58).

1

(2)  https://cor.europa.eu/sv/news/Pages/report-coal.aspx

2

---