# Europeiska unionens C 345/16 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 345 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången16 oktober 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 345

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången16 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 22–25 oktober 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 324, 19.9.2019 .

  De texter som antogs den 24 oktober 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i  EUT L 331, 28.12.2018 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 22–25 oktober 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 324, 19.9.2019 .

  De texter som antogs den 24 oktober 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i  EUT L 331, 28.12.2018 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 324, 19.9.2019 .

De texter som antogs den 24 oktober 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i  EUT L 331, 28.12.2018 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 23 oktober 2018 |
| 2020/C 345/01 | Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa (2018/2053(ΙΝΙ)) | 2 |
| | Onsdagen den 24 oktober 2018 |
| 2020/C 345/02 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 och om upphävande av beslut 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | Torsdagen den 25 oktober 2018 |
| 2020/C 345/04 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – Återvinning av pengar och tillgångar från tredjeländer i fall av bedrägeri (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om djurs välbefinnande, användning av mikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklingproduktion (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om FN:s klimatkonferens 2018 i Katowice, Polen (COP 24) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det 14:e mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (2018/2855(RSP)). | 58 |
| 2020/C 345/11 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Azovska sjön (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Venezuela (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om främjande av automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen i Europeiska unionen: dags att handla! (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om handelsaspekterna av globaliseringen (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2018

2020/C 345/01

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa (2018/2053(ΙΝΙ))

2

Onsdagen den 24 oktober 2018

2020/C 345/02

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 och om upphävande av beslut 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

Torsdagen den 25 oktober 2018

2020/C 345/04

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – Återvinning av pengar och tillgångar från tredjeländer i fall av bedrägeri (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om djurs välbefinnande, användning av mikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklingproduktion (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om FN:s klimatkonferens 2018 i Katowice, Polen (COP 24) (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det 14:e mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP14) (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (2018/2855(RSP)).

58

2020/C 345/11

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Azovska sjön (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Venezuela (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om främjande av automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen i Europeiska unionen: dags att handla! (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om handelsaspekterna av globaliseringen (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 23 oktober 2018 |
| 2020/C 345/17 | Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 216/2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | Onsdagen den 24 oktober 2018 |
| 2020/C 345/20 | Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2018

2020/C 345/17

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 216/2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

Onsdagen den 24 oktober 2018

2020/C 345/20

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 23 oktober 2018 |
| 2020/C 345/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Bahamas om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Samväldet Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Antigua och Barbuda om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Federationen Saint Kitts och Nevis om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Barbados om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Portugal – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om förslaget till utnämning av verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om utnämning av biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt om rättelse av den förordningen vad gäller medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning | 198 |
| 2020/C 345/34 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av rapporteringsskyldigheter på miljöpolitikens område och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | Onsdagen den 24 oktober 2018 |
| 2020/C 345/35 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Irland (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Irland (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Kroatien (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8–0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 och om upphävande av förordning (EG) nr 1986/2006, rådets beslut 2007/533/RIF och kommissionens beslut 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8–0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna | 286 |
| 2020/C 345/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | Torsdagen den 25 oktober 2018 |
| 2020/C 345/45 | Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import av kulturföremål (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet, förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning och direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer(Text av betydelse för EES) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Europeiska bankmyndighetens säte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Flytten av Europeiska läkemedelsmyndighetens säte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte | 456 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 oktober 2018

2020/C 345/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Bahamas om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Samväldet Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Antigua och Barbuda om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Federationen Saint Kitts och Nevis om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Barbados om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Portugal – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om förslaget till utnämning av verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om utnämning av biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt om rättelse av den förordningen vad gäller medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning

198

2020/C 345/34

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av rapporteringsskyldigheter på miljöpolitikens område och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

Onsdagen den 24 oktober 2018

2020/C 345/35

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Irland (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Irland (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Kroatien (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8–0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 och om upphävande av förordning (EG) nr 1986/2006, rådets beslut 2007/533/RIF och kommissionens beslut 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8–0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna

286

2020/C 345/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

Torsdagen den 25 oktober 2018

2020/C 345/45

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import av kulturföremål (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet, förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning och direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Veterinärmedicinska läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer(Text av betydelse för EES)

337

2020/C 345/50

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Europeiska bankmyndighetens säte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Flytten av Europeiska läkemedelsmyndighetens säte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte

456

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018–2019

Sammanträdena den 22–25 oktober 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 324, 19.9.2019.

De texter som antogs den 24 oktober 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i EUT L 331, 28.12.2018.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa (2018/2053(ΙΝΙ))

(2020/C 345/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 3.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 3.3,

| — | med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) enligt vilken EU ska främja hög sysselsättning, garantera ett fullgott socialt skydd, bekämpa social utestängning och säkerställa en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) enligt vilken EU ska främja hög sysselsättning, garantera ett fullgott socialt skydd, bekämpa social utestängning och säkerställa en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 mars 2014 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (COM(2014)0168),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 december 2012Handlingsplan: Europeisk bolagsrätt och företagsstyrning – ett modernt regelverk för mer engagerade aktieägare och hållbara företag (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 december 2012Handlingsplan: Europeisk bolagsrätt och företagsstyrning – ett modernt regelverk för mer engagerade aktieägare och hållbara företag (COM(2012)0740),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394) och kommissionens arbetsprogram för 2008 och 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394) och kommissionens arbetsprogram för 2008 och 2009,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 mars 2006Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram för tillväxt och sysselsättning: Företagsöverlåtelser – Kontinuitet genom en ny start (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 mars 2006Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram för tillväxt och sysselsättning: Företagsöverlåtelser – Kontinuitet genom en ny start (COM(2006)0117),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2002 om en ram för främjande av arbetstagarnas ekonomiska delaktighet (COM(2002)0364) och parlamentets resolution av den 5 juni 2003 (2) om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2002 om en ram för främjande av arbetstagarnas ekonomiska delaktighet (COM(2002)0364) och parlamentets resolution av den 5 juni 2003 (2) om detta,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) av den 21 oktober 2010 om arbetstagarnas ekonomiska delaktighet inom EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) av den 21 oktober 2010 om arbetstagarnas ekonomiska delaktighet inom EU,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om ekonomiskt deltagande i företagets avkastning från de anställdas sida (4) och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om ekonomiskt deltagande i företagets avkastning från de anställdas sida (4) och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (2013/2127(INI)),

| — | med beaktande av den undersökning som utfördes på uppdrag av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor om ekonomiskt deltagande i företagets avkastning från de anställdas sida, och som offentliggjordes i september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning som utfördes på uppdrag av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor om ekonomiskt deltagande i företagets avkastning från de anställdas sida, och som offentliggjordes i september 2012,

| — | med beaktande av halvtidsöversynen av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen, som offentliggjordes den 8 juni 2017 (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

med beaktande av halvtidsöversynen av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen, som offentliggjordes den 8 juni 2017 (COM(2017)0292),

| — | med beaktande av kommissionens pilotprojekt Främjande av personalägande och arbetstagardelaktighet, varav den slutliga versionen offentliggjordes år 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens pilotprojekt Främjande av personalägande och arbetstagardelaktighet, varav den slutliga versionen offentliggjordes år 2014,

| — | med beaktande av Pepper IV-rapporten Benchmarking of Employee Participation in Profits and Enterprise Results in the Member and Candidate Countries of the European Union, som offentliggjordes av fria universitetet i Berlin i oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pepper IV-rapporten Benchmarking of Employee Participation in Profits and Enterprise Results in the Member and Candidate Countries of the European Union, som offentliggjordes av fria universitetet i Berlin i oktober 2009,

| — | med beaktande av Pepper III-rapporten Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union, som offentliggjordes av fria universitetet i Berlin i juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pepper III-rapporten Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union, som offentliggjordes av fria universitetet i Berlin i juni 2006,

| — | med beaktande av rapporten av den 18 december 2003 från högnivågruppen av oberoende experter om gränsöverskridande hinder för arbetstagarnas ökade ekonomiska delaktighet i transnationella företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 december 2003 från högnivågruppen av oberoende experter om gränsöverskridande hinder för arbetstagarnas ökade ekonomiska delaktighet i transnationella företag,

| — | med beaktande av Pepper II-rapporten Främjande inom medlemsstaterna av arbetstagares möjligheter att ta del av företagsvinster och resultat (inklusive andelsägande genom aktieförvärv), som offentliggjordes av kommissionen i januari 1997 (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pepper II-rapporten Främjande inom medlemsstaterna av arbetstagares möjligheter att ta del av företagsvinster och resultat (inklusive andelsägande genom aktieförvärv), som offentliggjordes av kommissionen i januari 1997 (COM(1996)0697),

| — | med beaktande av Pepper I-rapporten Promotion of employee participation in profits and enterprise results, som offentliggjordes av kommissionen och Europeiska universitetsinstitutet i mars 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pepper I-rapporten Promotion of employee participation in profits and enterprise results, som offentliggjordes av kommissionen och Europeiska universitetsinstitutet i mars 1991,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0293/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0293/2018), och av följande skäl:

| A. | Det finns flera modeller för anställdas finansiella deltagande (employee financial participation, EFP) som en arbetsgivare kan välja mellan: vinstdelning, individuellt aktieägande för de anställda, arbetstagarägande i kooperativa modeller och personalaktieoptionsprogram. |
| --- | --- |

A.

Det finns flera modeller för anställdas finansiella deltagande (employee financial participation, EFP) som en arbetsgivare kan välja mellan: vinstdelning, individuellt aktieägande för de anställda, arbetstagarägande i kooperativa modeller och personalaktieoptionsprogram.

| B. | Det enskilda företaget och dess arbetstagare måste, med vederbörlig hänsyn till de specifika nationella skattereglerna och det branschspecifika sammanhanget, noggrant välja vilken EFP-modell som är lämpligast, och det beror ofta på företagets storlek, verksamhet och ställning, särskilt om det är börsnoterat. Det är inte lämpligt med en heltäckande EFP-modell enligt principen ”en modell för alla” på EU-nivå. |
| --- | --- |

B.

Det enskilda företaget och dess arbetstagare måste, med vederbörlig hänsyn till de specifika nationella skattereglerna och det branschspecifika sammanhanget, noggrant välja vilken EFP-modell som är lämpligast, och det beror ofta på företagets storlek, verksamhet och ställning, särskilt om det är börsnoterat. Det är inte lämpligt med en heltäckande EFP-modell enligt principen ”en modell för alla” på EU-nivå.

| C. | Enligt uppgifter från den europeiska företagsundersökningen 2013 (5) kan EFP-programmen variera mycket beroende på företagets särdrag. 62 % av de europeiska företagen använder någon form av rörlig lön, där vinstdelning svarar för 30 % och lön kopplad till koncernens resultat 25 %. Program för aktieägande används av 5 % av företagen. Dessa EFP-program förekommer oftare inom den privata än inom den offentliga sektorn (med några nationella undantag) samt inom vissa ekonomiska sektorer, särskilt inom informations- och kommunikationsteknik, finans, försäkringar samt konsultverksamhet. Större företag brukar använda dessa EFP-program oftare än små och medelstora företag, och de är också vanligare i företag med utländskt kapital eller i multinationella företag samt i företag belägna i ekonomiskt (6) centrala eller utvecklade regioner. |
| --- | --- |

C.

Enligt uppgifter från den europeiska företagsundersökningen 2013 (5) kan EFP-programmen variera mycket beroende på företagets särdrag. 62 % av de europeiska företagen använder någon form av rörlig lön, där vinstdelning svarar för 30 % och lön kopplad till koncernens resultat 25 %. Program för aktieägande används av 5 % av företagen. Dessa EFP-program förekommer oftare inom den privata än inom den offentliga sektorn (med några nationella undantag) samt inom vissa ekonomiska sektorer, särskilt inom informations- och kommunikationsteknik, finans, försäkringar samt konsultverksamhet. Större företag brukar använda dessa EFP-program oftare än små och medelstora företag, och de är också vanligare i företag med utländskt kapital eller i multinationella företag samt i företag belägna i ekonomiskt (6) centrala eller utvecklade regioner.

| D. | Personalaktieoptionsprogram är en form av EFP som använder en mellanhand som kan utöva rösträtt eller andra former av ledningsinflytande på arbetstagarnas vägnar, som frivilligt kan välja dem. |
| --- | --- |

D.

Personalaktieoptionsprogram är en form av EFP som använder en mellanhand som kan utöva rösträtt eller andra former av ledningsinflytande på arbetstagarnas vägnar, som frivilligt kan välja dem.

| E. | EFP-program som involverar arbetstagare i samråd och beslutsfattande har bevisade (7) fördelar för både de anställda och företaget, bland annat när det gäller hållbar förvaltning, öppenhet, social dialog, ömsesidig respekt mellan arbetsgivare och anställda och andra aspekter såsom rekrytering, behållande av personal, motivation, tillfredsställelse med arbetet och kompetensutveckling samt övergripande resultat och lönsamhet. |
| --- | --- |

E.

EFP-program som involverar arbetstagare i samråd och beslutsfattande har bevisade (7) fördelar för både de anställda och företaget, bland annat när det gäller hållbar förvaltning, öppenhet, social dialog, ömsesidig respekt mellan arbetsgivare och anställda och andra aspekter såsom rekrytering, behållande av personal, motivation, tillfredsställelse med arbetet och kompetensutveckling samt övergripande resultat och lönsamhet.

| F. | Anställdas deltagande i beslutsfattandet skulle kunna förbättra organisationens resultat och kvaliteten på arbetslivet för de anställda, och fungera som ett verktyg för innovation på arbetsplatsen (8) för att främja en känsla av egenansvar, förbättra informationsflödet inom företaget och öka förtroendet mellan arbetsgivare och anställda. |
| --- | --- |

F.

Anställdas deltagande i beslutsfattandet skulle kunna förbättra organisationens resultat och kvaliteten på arbetslivet för de anställda, och fungera som ett verktyg för innovation på arbetsplatsen (8) för att främja en känsla av egenansvar, förbättra informationsflödet inom företaget och öka förtroendet mellan arbetsgivare och anställda.

| G. | EFP-program kan ha en positiv inverkan på ekonomin i medlemsstaterna genom stöd till företag, däribland små och medelstora företag, samt arbetsmarknaden. Anställdas finansiella deltagande i sitt företag kan bidra till tillfredsställelse med arbetet, en känsla av egenansvar, ömsesidig respekt mellan arbetsgivare och anställda och övergripande resultat, och kan hjälpa anställda att hitta möjligheter i sina hemländer. |
| --- | --- |

G.

EFP-program kan ha en positiv inverkan på ekonomin i medlemsstaterna genom stöd till företag, däribland små och medelstora företag, samt arbetsmarknaden. Anställdas finansiella deltagande i sitt företag kan bidra till tillfredsställelse med arbetet, en känsla av egenansvar, ömsesidig respekt mellan arbetsgivare och anställda och övergripande resultat, och kan hjälpa anställda att hitta möjligheter i sina hemländer.

| H. | Inom ramen för utvecklingen av kapitalmarknadsunionen skulle EFP kunna bidra till kapitalmarknadsunionens mål om tillväxt för alla och öppenhet i fråga om ekonomisk verksamhet. EFP skulle, om det kombineras med utbildning för deltagare som tillhandahålls av företag och medlemsstater, förbättra utbildningen inom ekonomi bland EU-medborgare, vilket skulle kunna minska deras motvillighet att investera, och potentiellt öka icke-professionella investeringar. |
| --- | --- |

H.

Inom ramen för utvecklingen av kapitalmarknadsunionen skulle EFP kunna bidra till kapitalmarknadsunionens mål om tillväxt för alla och öppenhet i fråga om ekonomisk verksamhet. EFP skulle, om det kombineras med utbildning för deltagare som tillhandahålls av företag och medlemsstater, förbättra utbildningen inom ekonomi bland EU-medborgare, vilket skulle kunna minska deras motvillighet att investera, och potentiellt öka icke-professionella investeringar.

| I. | I den europeiska sysselsättningsstrategin och Europa 2020-strategin fastställs prioriteringar för att förbättra arbetstillfällenas kvalitet och säkerställa bättre arbetsvillkor. Ökat deltagande bland anställda i företagets finansiella resultat och bättre belöningar skulle kunna bidra till att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

I.

I den europeiska sysselsättningsstrategin och Europa 2020-strategin fastställs prioriteringar för att förbättra arbetstillfällenas kvalitet och säkerställa bättre arbetsvillkor. Ökat deltagande bland anställda i företagets finansiella resultat och bättre belöningar skulle kunna bidra till att uppnå dessa mål.

| J. | EFP måste gå hand i hand med högkvalitativ information till, utbildning av och samråd med de anställda, så att de är fullt medvetna om villkoren för de program för finansiellt deltagande som de kan ansluta sig till och att de med alla fakta till hands kan bedöma programmens potentiella fördelar och risker, till exempel om företaget går i konkurs. |
| --- | --- |

J.

EFP måste gå hand i hand med högkvalitativ information till, utbildning av och samråd med de anställda, så att de är fullt medvetna om villkoren för de program för finansiellt deltagande som de kan ansluta sig till och att de med alla fakta till hands kan bedöma programmens potentiella fördelar och risker, till exempel om företaget går i konkurs.

| K. | Genom EFP, stärkt social dialog och strategiskt beslutsfattande kan arbetsgivare investera i utvecklingsmöjligheter för sina anställda och därmed bidra till kampen mot social utestängning och säkerställa en hög utbildningsnivå. |
| --- | --- |

K.

Genom EFP, stärkt social dialog och strategiskt beslutsfattande kan arbetsgivare investera i utvecklingsmöjligheter för sina anställda och därmed bidra till kampen mot social utestängning och säkerställa en hög utbildningsnivå.

| L. | Genom att låta anställda delta i beslutsprocessen kan EFP, beroende på programmets särdrag, i vissa fall hjälpa företag, inklusive små och medelstora företag, med omstrukturering och driftskontinuitet genom att ta itu med problem med företagsövertagande och generationsskifte, till exempel i familjeföretag. |
| --- | --- |

L.

Genom att låta anställda delta i beslutsprocessen kan EFP, beroende på programmets särdrag, i vissa fall hjälpa företag, inklusive små och medelstora företag, med omstrukturering och driftskontinuitet genom att ta itu med problem med företagsövertagande och generationsskifte, till exempel i familjeföretag.

| M. | Man bör ha i åtanke att EFP har positiva och negativa inslag. |
| --- | --- |

M.

Man bör ha i åtanke att EFP har positiva och negativa inslag.

| N. | EFP medför vissa finansiella risker men kan också fungera som stötdämpare som möjliggör bonusar eller andra belöningar och säkerställer att arbetstagarna har besparingar i form av en aktieportfölj. I synnerhet personalaktieoptionsprogram kan vara ett exempel på en modell för anställdas företagsuppköp när det gäller icke börsnoterade företag, där de anställdas förtur att köpa upp företaget skulle kunna göra det möjligt för dem att potentiellt skydda sina egna arbeten om andra företag har uppköpsmöjlighet. |
| --- | --- |

N.

EFP medför vissa finansiella risker men kan också fungera som stötdämpare som möjliggör bonusar eller andra belöningar och säkerställer att arbetstagarna har besparingar i form av en aktieportfölj. I synnerhet personalaktieoptionsprogram kan vara ett exempel på en modell för anställdas företagsuppköp när det gäller icke börsnoterade företag, där de anställdas förtur att köpa upp företaget skulle kunna göra det möjligt för dem att potentiellt skydda sina egna arbeten om andra företag har uppköpsmöjlighet.

| O. | Åtgärder krävs därför för att skydda de anställda från risker såsom att förlora både sina arbeten och det investerade kapitalet när deras arbetsgivare drabbas av en kris. EFP får inte användas för att minska de anställdas sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, får inte ersätta normal grundlön, andra former av ersättning eller avgifter till pensionssystem och får inte vara ett sätt att överföra risker till arbetstagaren eller att inte följa arbetsrätten. |
| --- | --- |

O.

Åtgärder krävs därför för att skydda de anställda från risker såsom att förlora både sina arbeten och det investerade kapitalet när deras arbetsgivare drabbas av en kris. EFP får inte användas för att minska de anställdas sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, får inte ersätta normal grundlön, andra former av ersättning eller avgifter till pensionssystem och får inte vara ett sätt att överföra risker till arbetstagaren eller att inte följa arbetsrätten.

| P. | Deltagande i EFP bör fortsätta att vara frivilligt för de anställda, särskilt i små och medelstora företag, och inte påverka deras rörlighet på arbetsmarknaden, deras sociala trygghet eller deras rätt till kollektiv talan. Anställda bör därför alltid ha tillgång till information om företagets ekonomiska situation, med undantag för företagets affärshemligheter och kommersiellt känsliga uppgifter, och informeras om fördelarna och nackdelarna med vart och ett av EFP-programmen. |
| --- | --- |

P.

Deltagande i EFP bör fortsätta att vara frivilligt för de anställda, särskilt i små och medelstora företag, och inte påverka deras rörlighet på arbetsmarknaden, deras sociala trygghet eller deras rätt till kollektiv talan. Anställda bör därför alltid ha tillgång till information om företagets ekonomiska situation, med undantag för företagets affärshemligheter och kommersiellt känsliga uppgifter, och informeras om fördelarna och nackdelarna med vart och ett av EFP-programmen.

| Q. | Skatteincitament är viktiga delar i främjandet av EFP som skulle kunna löna sig på medellång till lång sikt, med beaktande av att länder som har en lång tradition av finansiellt deltagande för de anställda även har det mest utvecklade personalägandet och de högsta skatteförmånerna. |
| --- | --- |

Q.

Skatteincitament är viktiga delar i främjandet av EFP som skulle kunna löna sig på medellång till lång sikt, med beaktande av att länder som har en lång tradition av finansiellt deltagande för de anställda även har det mest utvecklade personalägandet och de högsta skatteförmånerna.

| R. | En proaktiv sysselsättningspolitik, till exempel stöd till verkligt egenföretagande och vanligt och socialt entreprenörskap, är ett viktigt redskap för arbetslösas återinträde på arbetsmarknaden, i linje med EU:s handlingsplan för entreprenörskap som antogs i januari 2013. |
| --- | --- |

R.

En proaktiv sysselsättningspolitik, till exempel stöd till verkligt egenföretagande och vanligt och socialt entreprenörskap, är ett viktigt redskap för arbetslösas återinträde på arbetsmarknaden, i linje med EU:s handlingsplan för entreprenörskap som antogs i januari 2013.

| S. | Den nuvarande Europeiska socialfonden främjar socialt entreprenörskap och den sociala och solidariska ekonomin, och den kommande ESF+ bör fortsätta med detta. EFP kan på ett värdefullt sätt bidra till utvecklingen av den sociala och solidariska ekonomin, till exempel genom att göra investeringar eller finansiering mer tillgängliga. |
| --- | --- |

S.

Den nuvarande Europeiska socialfonden främjar socialt entreprenörskap och den sociala och solidariska ekonomin, och den kommande ESF+ bör fortsätta med detta. EFP kan på ett värdefullt sätt bidra till utvecklingen av den sociala och solidariska ekonomin, till exempel genom att göra investeringar eller finansiering mer tillgängliga.

| T. | EFP kan fungera som ett komplement till EU-program som syftar till att förbättra tillgången till kapital, i synnerhet för små och medelstora företag, såsom Cosme-programmet, InnovFin-programmet, programmet Kreativa Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

T.

EFP kan fungera som ett komplement till EU-program som syftar till att förbättra tillgången till kapital, i synnerhet för små och medelstora företag, såsom Cosme-programmet, InnovFin-programmet, programmet Kreativa Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| U. | EFP skulle kunna vara ett kompletterande verktyg till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som stöder de människor som har förlorat sina arbeten till följd av större strukturella förändringar på grund av globaliseringen eller den ekonomiska och finansiella krisen, i fråga om omskolning, utbildning samt stöd till verksamhet som egenföretagare, start av nya företag och anställdas företagsövertagande. |
| --- | --- |

U.

EFP skulle kunna vara ett kompletterande verktyg till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som stöder de människor som har förlorat sina arbeten till följd av större strukturella förändringar på grund av globaliseringen eller den ekonomiska och finansiella krisen, i fråga om omskolning, utbildning samt stöd till verksamhet som egenföretagare, start av nya företag och anställdas företagsövertagande.

| V. | EU:s riktlinjer för EFP skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att utarbeta ramar för EFP-program som potentiellt skulle kunna leda till fördelar för både arbetsgivare och anställda och öka allmänhetens medvetenhet om EFP. |
| --- | --- |

V.

EU:s riktlinjer för EFP skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att utarbeta ramar för EFP-program som potentiellt skulle kunna leda till fördelar för både arbetsgivare och anställda och öka allmänhetens medvetenhet om EFP.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga lämpliga rekommendationer för att uppmana medlemsstater och företag, särskilt små och medelstora företag, att utarbeta och erbjuda EFP-program till förmån för både anställda och företag. Parlamentet betonar att dessa program






  — | bör skydda arbetstagarnas inkomstsäkerhet, |
| --- | --- | --- |

1.

—

bör skydda arbetstagarnas inkomstsäkerhet,

| — | inte får utnyttja arbetstagare i en krissituation, |
| --- | --- |

—

inte får utnyttja arbetstagare i en krissituation,

| — | inte får flytta över företagsrisken till arbetstagarna, |
| --- | --- |

—

inte får flytta över företagsrisken till arbetstagarna,

| — | bör garantera en hög skyddsnivå för arbetstagarnas investeringar. |
| --- | --- |

—

bör garantera en hög skyddsnivå för arbetstagarnas investeringar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla icke obligatoriska incitament, däribland skatteincitament som inte åsidosätter nationella skatteregler, i överensstämmelse med principer för bästa praxis, när de främjar program för personalägande bland företag och anställda samtidigt som de stöder de högsta standarderna för de anställdas sociala skydd och skyddar deras rätt till kollektiv talan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att EFP måste integreras i ett system för arbetstagarmedverkan, till exempel i företagets beslutsfattande, bland annat genom arbetstagarrepresentanter, och att EFP inte får vara ett substitut för rättvisa och anständiga löner, eller ett alternativ till allmänna pensioner eller kollektivt överenskomna pensionssystem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ”handlingsplanen i fem punkter” som ingår i den slutliga rapporten från pilotprojektet för främjande av personalägande och arbetstagardelaktighet från 2014. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet ser att det finns en koppling mellan nationella lagstiftningsåtgärder till förmån för EFP-program och antalet företag och anställda som deltar i sådana program. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar de gränsöverskridande hindren för såväl företag som erbjuder sådana program i flera medlemsstater som anställda, nämligen skillnader i lagstiftning och riskerna med dubbelbeskattning som kan generera omfattande administrativa kostnader och inkräkta på arbetstagares fria rörlighet, som spelar en viktig roll i att bekämpa arbetslösheten samt främja konvergensen och integrationen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten i enlighet med den slutliga rapporten från pilotprojektet för främjande av personalägande och arbetstagardelaktighet från 2014, dra nytta av resultaten av forskningsprojekt och uppmuntra till gränsöverskridande överföring av bästa praxis samt föreslå en uppsättning enkla, lättbegripliga och grundläggande stödmodeller. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla särskilda webbplatser som innehåller modeller för vinstdelningsavtal för små och medelstora företag och mycket små företag för att underlätta genomförandet, samt information om tillhörande risker och annat relevant material. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att samla in uppgifter om hur programmen för finansiellt deltagande används och deras utbredning samt också undersöka inverkan av finansiellt deltagande på företagets verksamhet, arbetskvaliteten och bevarandet av arbetstillfällen, med hjälp av Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bistå företag som visar ett intresse för EFP med lösningar och specifika stödåtgärder för att undvika alltför höga administrativa och utvecklingsrelaterade kostnader i samband med genomförandet av EFP, särskilt i små och medelstora företag, och att uppmuntra externa aktörer såsom banker och investeringsfonder att föreslå enkla EFP-program som är anpassade efter denna typ av företag, samtidigt som man ser till att mellanhänderna inte utnyttjar de minsta företagen och att det inte finns några dolda kostnader. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildning inom ekonomi i syfte att stärka EU:s medborgare och öka medvetenheten om konsekvenserna av EFP. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inlåta sig i dialog med arbetsmarknadens parter, föreningar för personalägande och andra intressenter i början av processen för att utforma de lämpligaste EFP-ramarna, och när man anser att ett EFP-program är relevant, att förhandla fram det från fall till fall med hänsyn tagen till storleken och typen av företag, dess personalstyrka och finansiella situation, men även nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att system och verktyg för sparplaner för anställda förhandlas på branschnivå, i syfte att ge små och medelstora företag samt mycket små företag standardavtal som direkt och enkelt kan tillämpas av dessa företag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att EFP bör vara öppet för alla anställda på icke-diskriminerande villkor, oavsett ålder, kön, nationalitet, arrangemang för heltidsarbete/deltidsarbete osv. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet tillägger att åtskillnad mellan anställda kan motiveras för att tillgodose de anställdas olika behov och intressen, såsom begränsade system för aktieägande som är förbehållna personer i företagsledningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att personalaktieoptionsprogram också bör ge de anställda möjlighet att använda kontot för personalaktieoptionsprogrammet för andra aktier än den aktuella arbetsgivarens, för att minska koncentrationsrisken, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att beslutet att ansluta sig till EFP-program bör vara fullt frivilligt, vilket innebär att inga åtgärder bör vidtas mot anställda om de väljer att inte ansluta sig, och om de ansluter sig bör deras deltagande baseras på lämplig utbildning och informerat samtycke från den anställda, som är fullt medveten om sina rättigheter, skyldigheter och risker, om företagets situation, om fördelarna och nackdelarna med varje program, om skatteeffekterna av att ansluta sig till programmet och om de villkor som gäller när den anställda lämnar företaget eller programmet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att EFP inte får ersätta eller minska den normala grundersättningen eller andra ersättningsformer, såsom socialförsäkringsavgifter, utan i stället vara ett komplement till alla sociala och avtalsenliga rättigheter, vilket bör vara en förutsättning för ett genomförande av EFP. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att fler kopplingar bör utvecklas mellan EFP och den sociala ekonomin, i synnerhet genom sådana program som Kreativa Europa, som erbjuder mikrolån på upp till 25 000 EUR till små företag och sociala företag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta den snabba utvecklingen av och förändringarna på arbetsmarknaden och de utmaningar som detta kan medföra vad gäller kompetens, digitalisering, automatisering, förmögenhetsklyftor och minskad social trygghet, samt det ständiga skapandet av nya möjligheter för att stödja och skydda arbetstagarna och hjälpa dem att anpassa sig och utvecklas yrkesmässigt och personligen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som EFP kan spela för att främja entreprenörskap och företagaranda genom att underlätta sökning av och tillgång till kapital, särskilt för nystartade företag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att trots att mikroföretag spelar en viktig roll i de flesta EU-medlemsstaters ekonomi har ännu inga stödåtgärder för aktieägande för de anställda genomförts för dem. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar initiativ som tagits av kommissionens generaldirektorat, som t.ex. GD EMPL, GD FISMA och GD GROW, som stöder sysselsättning, små och medelstora företag och kapitalmarknadsunionen, och efterlyser en samordnad strategi för att använda tillgängliga resurser på bästa sätt, med beaktande av att slutmottagaren är EU-medborgaren. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(2)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 429.

(3)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 23.

(4)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 41.

(5)  Tredje europeiska företagsundersökningen, Eurofound, 2013.

(6)  Förändringar i ersättnings- och belöningssystem, Eurofound, 2016.

(7)  Årlig ekonomisk undersökning av aktieägande för de anställda i europeiska länder.

(8)  Innovation på arbetsplatsen i europeiska företag, Eurofound, 2016.

---

Onsdagen den 24 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Förnyat godkännande av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D058360/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D058360/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 24 januari 2018 och offentliggjordes den 26 februari 2018 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 24 januari 2018 och offentliggjordes den 26 februari 2018 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 20 oktober 2016 lämnade Monsanto Europe N.V./S.A. in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 om förlängning av godkännandet av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 för användning som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

A.

Den 20 oktober 2016 lämnade Monsanto Europe N.V./S.A. in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 om förlängning av godkännandet av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 för användning som livsmedel och foder.

| B. | Den 24 januari 2018 antog Efsa ett positivt yttrande (1) i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, i vilket Efsa konstaterade att ansökan om förlängning inte innehöll några belägg för nya faror, ändrad exponering eller vetenskapliga osäkerheter som skulle ändra slutsatserna i den ursprungliga riskbedömning av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 som antogs av Efsa 2005 (2). |
| --- | --- |

B.

Den 24 januari 2018 antog Efsa ett positivt yttrande (1) i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, i vilket Efsa konstaterade att ansökan om förlängning inte innehöll några belägg för nya faror, ändrad exponering eller vetenskapliga osäkerheter som skulle ändra slutsatserna i den ursprungliga riskbedömning av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 som antogs av Efsa 2005 (2).

| C. | Enligt det vetenskapliga yttrandet har Efsa inte genomfört någon egen systematisk litteratursökning, utan endast bedömt den litteratursökning som utförts av sökanden, och på den grunden drog slutsatsen att ingen ny publikation hade hittats som kunde ge upphov till oro beträffande säkerheten. |
| --- | --- |

C.

Enligt det vetenskapliga yttrandet har Efsa inte genomfört någon egen systematisk litteratursökning, utan endast bedömt den litteratursökning som utförts av sökanden, och på den grunden drog slutsatsen att ingen ny publikation hade hittats som kunde ge upphov till oro beträffande säkerheten.

| D. | Efsas yttrande grundar sig på antagandet att DNA-sekvensen i de två transformationshändelserna i den genetiskt modifierade majsen NK603 x MON 810 är identisk med sekvensen i de transformationshändelser som ursprungligen bedömdes. Sökanden har inte lämnat några uppgifter som stöder den hypotesen. |
| --- | --- |

D.

Efsas yttrande grundar sig på antagandet att DNA-sekvensen i de två transformationshändelserna i den genetiskt modifierade majsen NK603 x MON 810 är identisk med sekvensen i de transformationshändelser som ursprungligen bedömdes. Sökanden har inte lämnat några uppgifter som stöder den hypotesen.

| E. | Genetiskt modifierad majs NK603 uttrycker ett protein som ger tolerans mot herbiciden glyfosat. Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, International Agency for Research on Cancer, meddelade den 20 mars 2015 att man klassificerar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (5). |
| --- | --- |

E.

Genetiskt modifierad majs NK603 uttrycker ett protein som ger tolerans mot herbiciden glyfosat. Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, International Agency for Research on Cancer, meddelade den 20 mars 2015 att man klassificerar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (5).

| F. | Godkännandet av import till unionen av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 förväntas leda till en mer omfattande odling av den i andra länder, såsom Argentina, Brasilien, Kanada, Colombia, Japan, Filippinerna, Sydafrika och Uruguay, och en motsvarande ökning av användningen av herbicider som innehåller glyfosat. |
| --- | --- |

F.

Godkännandet av import till unionen av den genetiskt modifierade majsen NK603 × MON 810 förväntas leda till en mer omfattande odling av den i andra länder, såsom Argentina, Brasilien, Kanada, Colombia, Japan, Filippinerna, Sydafrika och Uruguay, och en motsvarande ökning av användningen av herbicider som innehåller glyfosat.

| G. | Genetiskt modifierad majs NK603 x MON 810 uttrycker proteinet Cry1Ab, som är ett Bt-protein (utvunnet från Bacillus thuringiensis) som ger skydd mot vissa skadegörande fjärilsarter (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.). |
| --- | --- |

G.

Genetiskt modifierad majs NK603 x MON 810 uttrycker proteinet Cry1Ab, som är ett Bt-protein (utvunnet från Bacillus thuringiensis) som ger skydd mot vissa skadegörande fjärilsarter (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.).

| H. | Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (6). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (7). |
| --- | --- |

H.

Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (6). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (7).

| I. | Farhågor kvarstår i fråga om en möjlig utveckling av resistens mot Cry1Ab-proteinet hos målgruppen skadegörande fjärilsarter, vilket kan få till följd ändrade metoder för bekämpning av skadedjur i de länder där det odlas. |
| --- | --- |

I.

Farhågor kvarstår i fråga om en möjlig utveckling av resistens mot Cry1Ab-proteinet hos målgruppen skadegörande fjärilsarter, vilket kan få till följd ändrade metoder för bekämpning av skadedjur i de länder där det odlas.

| J. | Många kritiska synpunkter inkom från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknaden av information om vilka linjer som används för närvarande, avsaknaden av uppgifter, till exempel om potentialen för horisontell genöverföring av transformationshändelserna MON 810 och NK603, en bristfällig litteraturöversikt, en delvis föråldrad datagenerering, och en fragmenterad ansats till miljöövervakning, inbegripet det faktum att fortbeståndet av Cry-proteiner som släppts ut i miljön inte övervakades, att det inte hade gjorts någon analys av miljöexponeringen av Cry-toxinet och att förekomsten av teosint som en vild släkting till majs i Europa hade ignorerats (8). |
| --- | --- |

J.

Många kritiska synpunkter inkom från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om avsaknaden av information om vilka linjer som används för närvarande, avsaknaden av uppgifter, till exempel om potentialen för horisontell genöverföring av transformationshändelserna MON 810 och NK603, en bristfällig litteraturöversikt, en delvis föråldrad datagenerering, och en fragmenterad ansats till miljöövervakning, inbegripet det faktum att fortbeståndet av Cry-proteiner som släppts ut i miljön inte övervakades, att det inte hade gjorts någon analys av miljöexponeringen av Cry-toxinet och att förekomsten av teosint som en vild släkting till majs i Europa hade ignorerats (8).

| K. | Trots dessa farhågor krävdes ingen plan för övervakning efter utsläppande på marknaden. Inte heller ansågs det nödvändigt med en fallspecifik miljöövervakning efter utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

K.

Trots dessa farhågor krävdes ingen plan för övervakning efter utsläppande på marknaden. Inte heller ansågs det nödvändigt med en fallspecifik miljöövervakning efter utsläppande på marknaden.

| L. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 13 medlemsstater röstade emot, och endast 11 röstade för, och 4 lade ner sin röst. |
| --- | --- |

L.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 13 medlemsstater röstade emot, och endast 11 röstade för, och 4 lade ner sin röst.

| M. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, som anser att den är odemokratisk (9). |
| --- | --- |

M.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, som anser att den är odemokratisk (9).

| N. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (10) lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

N.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (10) lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (11), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva alla genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats för att åtgärda bristerna i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande över en ansökan av Monsanto (ansökan EFSA-GMO-RX-007) – Assessment of genetically modified maize NK603 x MON810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal, vol. 16(2018):2, artikelnr 5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (EUT C 399, 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (EUT C 399, 24.11.2017, s. 71).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 19).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 17).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35, 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35, 31.1.2018, s. 15).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (EUT C 86, 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (EUT C 86, 6.3.2018, s. 108).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86, 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86, 6.3.2018, s. 111).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 76).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 80).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 70).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 73).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 83).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 298, 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 298, 23.8.2018, s. 34).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 307, 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 307, 30.8.2018, s. 71).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 307, 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 307, 30.8.2018, s. 67).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 337, 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 337, 20.9.2018, s. 54).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 55).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 60).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 122).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 127).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 133).

| — | Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122 (DAS-59122-7), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122 (DAS-59122-7), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) och genetiskt modifierad majs som kombinerar två av transformationshändelserna MON 87427, MON 89034 och NK603, och om upphävande av beslut 2010/420/EU (Antagna texter, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) och genetiskt modifierad majs som kombinerar två av transformationshändelserna MON 87427, MON 89034 och NK603, och om upphävande av beslut 2010/420/EU (Antagna texter, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolution av den 3 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 (KM-ØØØH71-4) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 (KM-ØØØH71-4) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen GA21 (MON-ØØØ21-9), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen GA21 (MON-ØØØ21-9), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, 59122, MON 810 och NK603, och om upphävande av besluten 2009/815/EG, 2010/428/EU och 2010/432/EU i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, 59122, MON 810 och NK603, och om upphävande av besluten 2009/815/EG, 2010/428/EU och 2010/432/EU i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2018)0222).

(1)  Vetenskapligt yttrande över Assessment of genetically modified maize NK603 × MON 810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal, vol. 16(2018):2, artikelnr 5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal, nr 309, s. 1, 2005. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20 March 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Se till exempel El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG). Journal of American Science, 2012, 8(9), s. 1117: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Nederländerna, Springer, 2012, s. 195: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Se Efsas förteckning över frågor, bilaga G till fråga nr EFSA-Q-2017–00028 –

tillgänglig online: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(10)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 165.

(11)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Godkännande av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 och om upphävande av beslut 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 och om upphävande av beslut 2011/366/EU (D058361/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 och om upphävande av beslut 2011/366/EU (D058361/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 28 juni 2017 och offentliggjordes den 1 augusti 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 28 juni 2017 och offentliggjordes den 1 augusti 2017 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 26 november 2013 lämnade Monsanto Europe S.A./N.V., på uppdrag av Monsanto Company, in ansökan i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 om tillstånd att släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 på marknaden (nedan kallad ansökan) till den behöriga nationella myndigheten i Belgien. Ansökan avsåg även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 för annan användning än som livsmedel och foder, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 26 november 2013 lämnade Monsanto Europe S.A./N.V., på uppdrag av Monsanto Company, in ansökan i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 om tillstånd att släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 på marknaden (nedan kallad ansökan) till den behöriga nationella myndigheten i Belgien. Ansökan avsåg även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 för annan användning än som livsmedel och foder, med undantag för odling.

| B. | Dessutom omfattade ansökan utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller är producerade av 25 klyvningsprodukter från enskilda transformationshändelser som består av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122. 12 av dessa klyvningsprodukter har redan godkänts. I kommissionens genomförandebeslut som godkänner majsen ingår 14 klyvningsprodukter. |
| --- | --- |

B.

Dessutom omfattade ansökan utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller är producerade av 25 klyvningsprodukter från enskilda transformationshändelser som består av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122. 12 av dessa klyvningsprodukter har redan godkänts. I kommissionens genomförandebeslut som godkänner majsen ingår 14 klyvningsprodukter.

| C. | Monsanto Europe S.A./N.V, som har tillstånd för en av de 12 klyvningsprodukter som redan har godkänts, klyvningsprodukt MON 89034 × MON 88017, begärde att kommissionen skulle återkalla beslut 2011/366/EU och införliva detta beslut i kommissionens beslut. Denna begäran beviljades. Legitimiteten i detta kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

C.

Monsanto Europe S.A./N.V, som har tillstånd för en av de 12 klyvningsprodukter som redan har godkänts, klyvningsprodukt MON 89034 × MON 88017, begärde att kommissionen skulle återkalla beslut 2011/366/EU och införliva detta beslut i kommissionens beslut. Denna begäran beviljades. Legitimiteten i detta kan ifrågasättas.

| D. | Den 28 juni 2017 antog Efsa ett positivt yttrande, i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 (5) rörande fem staplade transformationshändelser, tidigare utvärderade klyvningsprodukter och de återstående klyvningsprodukterna. |
| --- | --- |

D.

Den 28 juni 2017 antog Efsa ett positivt yttrande, i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003 (5) rörande fem staplade transformationshändelser, tidigare utvärderade klyvningsprodukter och de återstående klyvningsprodukterna.

| E. | Efsa medger att inga specifika uppgifter har lämnats in för någon av de 14 klyvningsprodukterna. Många av dem har inte ens skapats ännu, men Efsa sluter sig ändå till att samtliga klyvningsprodukter ”förväntas vara lika säkra som majs med fem staplade transformationshändelser”. |
| --- | --- |

E.

Efsa medger att inga specifika uppgifter har lämnats in för någon av de 14 klyvningsprodukterna. Många av dem har inte ens skapats ännu, men Efsa sluter sig ändå till att samtliga klyvningsprodukter ”förväntas vara lika säkra som majs med fem staplade transformationshändelser”.

| F. | Inga toxikologiska tester har gjorts, och inga djurförsök med mat/foder från den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122, eller någon av dess klyvningsprodukter, har redovisats (6), |
| --- | --- |

F.

Inga toxikologiska tester har gjorts, och inga djurförsök med mat/foder från den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122, eller någon av dess klyvningsprodukter, har redovisats (6),

| G. | Två av de aktuella majssorterna uttrycker proteiner som ger tolerans mot herbiciden glufosinatammonium (7). Glufosinat klassas som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i förordning (EG) nr 1107/2009. Godkännandet för glufosinat löpte ut den 31 juli 2018 (8). |
| --- | --- |

G.

Två av de aktuella majssorterna uttrycker proteiner som ger tolerans mot herbiciden glufosinatammonium (7). Glufosinat klassas som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i förordning (EG) nr 1107/2009. Godkännandet för glufosinat löpte ut den 31 juli 2018 (8).

| H. | Två av de aktuella majssorterna uttrycker proteiner som ger tolerans mot glufosatherbicider. Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, International Agency for Research on Cancer, meddelade den 20 mars 2015 att man klassar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (9). |
| --- | --- |

H.

Två av de aktuella majssorterna uttrycker proteiner som ger tolerans mot glufosatherbicider. Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, International Agency for Research on Cancer, meddelade den 20 mars 2015 att man klassar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (9).

| I. | Godkännandet av import av den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 till unionen förväntas leda till att den odlas i större omfattning i andra länder, såsom Mexiko och Sydkorea, och till en motsvarande ökning av användningen av glufosinatammonium eller herbicider som innehåller glufosat. |
| --- | --- |

I.

Godkännandet av import av den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122 till unionen förväntas leda till att den odlas i större omfattning i andra länder, såsom Mexiko och Sydkorea, och till en motsvarande ökning av användningen av glufosinatammonium eller herbicider som innehåller glufosat.

| J. | Fyra av de aktuella majssorterna uttrycker Cry-proteiner, vilka är Bt-proteiner (kommer från Bacillus thuringiensis) som ger skydd mot vissa skadegörande fjärilsarter respektive skalbaggar. |
| --- | --- |

J.

Fyra av de aktuella majssorterna uttrycker Cry-proteiner, vilka är Bt-proteiner (kommer från Bacillus thuringiensis) som ger skydd mot vissa skadegörande fjärilsarter respektive skalbaggar.

| K. | Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (10). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (11). |
| --- | --- |

K.

Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (10). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (11).

| L. | Farhågor kvarstår i fråga om en möjlig utveckling av resistens mot Cry-proteinet hos målgruppen skadegörande fjärilsarter, vilken kan få till följd ändrade metoder för bekämpning av skadedjur i de länder där det odlas. |
| --- | --- |

L.

Farhågor kvarstår i fråga om en möjlig utveckling av resistens mot Cry-proteinet hos målgruppen skadegörande fjärilsarter, vilken kan få till följd ändrade metoder för bekämpning av skadedjur i de länder där det odlas.

| M. | Många kritiska synpunkter inkom från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om dåligt utformade tester, saknade test, däribland saknad näringsbedömning, eller avsaknad av en nittio dygns utfodringsundersökning på råttor; saknade eller otillräckliga uppgifter, bland annat rörande oavsiktliga effekter till följd av en kombination av olika händelser, eller möjlig samverkan mellan de åtta proteinerna, vilket kan leda till oavsiktliga effekter; felaktiga antaganden från sökanden, bland annat rörande oralt intagen DNA när den passerar genom matspjälkningskanalen; delvis avsaknad av miljöriskbedömning, och en otillräcklig miljöövervakningsplan (12), |
| --- | --- |

M.

Många kritiska synpunkter inkom från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Kommentarerna handlar bland annat om dåligt utformade tester, saknade test, däribland saknad näringsbedömning, eller avsaknad av en nittio dygns utfodringsundersökning på råttor; saknade eller otillräckliga uppgifter, bland annat rörande oavsiktliga effekter till följd av en kombination av olika händelser, eller möjlig samverkan mellan de åtta proteinerna, vilket kan leda till oavsiktliga effekter; felaktiga antaganden från sökanden, bland annat rörande oralt intagen DNA när den passerar genom matspjälkningskanalen; delvis avsaknad av miljöriskbedömning, och en otillräcklig miljöövervakningsplan (12),

| N. | Oberoende forskning ger också upphov till farhågor om stora luckor i den jämförande bedömningen, allvarliga brister på grund av avsaknad av toxikologisk bedömning, om oklara slutsatser rörande de allergiframkallande egenskaperna, avsaknad av utvärdering av kombinatoriska effekter samt en felaktig miljöriskbedömning (13). |
| --- | --- |

N.

Oberoende forskning ger också upphov till farhågor om stora luckor i den jämförande bedömningen, allvarliga brister på grund av avsaknad av toxikologisk bedömning, om oklara slutsatser rörande de allergiframkallande egenskaperna, avsaknad av utvärdering av kombinatoriska effekter samt en felaktig miljöriskbedömning (13).

| O. | Trots alla dessa farhågor ansåg inte Efsa att det behövdes övervakning efter utsläppandet på marknaden för någon mat/foder från den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122, eller någon av dess klyvningsprodukter. |
| --- | --- |

O.

Trots alla dessa farhågor ansåg inte Efsa att det behövdes övervakning efter utsläppandet på marknaden för någon mat/foder från den genetiskt modifierade majsen MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 och 59122, eller någon av dess klyvningsprodukter.

| P. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 14 medlemsstater röstade emot, endast 11 röstade för, och 3 lade ner sina röster. |
| --- | --- |

P.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 11 september 2018 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 14 medlemsstater röstade emot, endast 11 röstade för, och 3 lade ner sina röster.

| Q. | Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (14). |
| --- | --- |

Q.

Både i motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och i motiveringen till det lagstiftningsförslag som lades fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011, beklagade kommissionen att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att åter hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet i stort. Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker, som ansett att detta inte är demokratiskt (14).

| R. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (15) lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

R.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet vid första behandlingen (15) lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (16), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser mer specifikt att kommissionens förslag till genomförandebeslut strider mot den allmänna livsmedelslagstiftningens principer i enlighet med förordning (EG) nr 178/2002 om att inte godkänna sorter för vilka inga säkerhetsuppgifter tillhandahållits och som inte ens har testats eller inte ens skapats ännu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att suspendera alla genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att godkännandeförfarandet har reviderats på ett sådant sätt att bristerna åtgärdas i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande över Application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 x MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company, EFSA Journal volym 15, nummer 8: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (EUT C 399, 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (EUT C 399, 24.11.2017, s. 71).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 19).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35, 31.1.2018, s. 17).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35, 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35, 31.1.2018, s. 15).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (EUT C 86, 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (EUT C 86, 6.3.2018, s. 108).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86, 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86, 6.3.2018, s. 111).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 76).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 80).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 70).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 73).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215, 19.6.2018, s. 83).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 298, 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 298, 23.8.2018, s. 34).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 307, 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 307, 30.8.2018, s. 71).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 307, 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT C 307, 30.8.2018, s. 67).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 337, 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 337, 20.9.2018, s. 54).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 55).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 60).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 122).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 127).

| — | Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT C 346, 27.9.2018, s. 133).

| — | Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122 (DAS-59122-7), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 59122 (DAS-59122-7), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) och genetiskt modifierad majs som kombinerar två av transformationshändelserna MON 87427, MON 89034 och NK603, och om upphävande av beslut 2010/420/EU (Antagna texter, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 1 mars 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) och genetiskt modifierad majs som kombinerar två av transformationshändelserna MON 87427, MON 89034 och NK603, och om upphävande av beslut 2010/420/EU (Antagna texter, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolution av den 3 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 (KM-ØØØH71-4) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som har framställts av den genetiskt modifierade sockerbetan H7-1 (KM-ØØØH71-4) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen GA21 (MON-ØØØ21-9), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen GA21 (MON-ØØØ21-9), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, 59122, MON 810 och NK603, och om upphävande av besluten 2009/815/EG, 2010/428/EU och 2010/432/EU i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 30 maj 2018 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, 59122, MON 810 och NK603, och om upphävande av besluten 2009/815/EG, 2010/428/EU och 2010/432/EU i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (P8_TA(2018)0222).

(5)  Efsas GMO-panel (Efsas panel för genetiskt modifierade organismer), 2017, Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company. EFSA Journal, vol. 15(2017):8, artikelnr 4921, s. 32 ff. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Bekräftas i Efsas ovannämnda yttrande (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  MON-87427-7-majs uttrycker CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot glyfosatbaserade herbicider. MON-89Ø34-3-majs uttrycker Cry1A.105-protein och Cry2Ab2-protein som ger skydd mot vissa skadedjur av ordningen fjärilar. DAS-Ø15Ø7-1-majs uttrycker Cry1F-protein, som ger skydd mot vissa skadedjur av ordningen fjärilar, och PAT-protein som ger tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider. MON-88Ø17-3-majs uttrycker ett modifierat Cry3Bb1-protein som ger skydd mot vissa växtskadegörande skalbaggar och CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot glyfosatbaserade herbicider. DAS-59122-7-majs uttrycker Cry34Ab1- och Cry35Ab1-protein, som ger skydd mot vissa växtskadegörande skalbaggar, och PAT-protein som ger tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, den 20 mars 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Se till exempel El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG), Journal of American Science, 2012. 8(9), sidorna 1117–1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Nederländerna, Springer, 2012, Sidorna 195–230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Se Efsas förteckning över frågor, bilaga G till fråga nr EFSA-Q-2013–00926 – tillgänglig online: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A, Then, C, Testbiotech kommentar om Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 x MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company, tillgänglig på: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf.

(14)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(15)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 165.

(16)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

Torsdagen den 25 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

Skyddet av EU:s ekonomiska intressen – Återvinning av pengar och tillgångar från tredjeländer i fall av bedrägeri

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – Återvinning av pengar och tillgångar från tredjeländer i fall av bedrägeri (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den artonde rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artonde rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för 2017,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 april 2016 om en handlingsplan för mervärdesskatt Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut, Bryssel (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 april 2016 om en handlingsplan för mervärdesskatt Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut, Bryssel (COM(2016)0148),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 201829:e årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (COM(2018)0553) och de åtföljande arbetsdokumenten (SWD(2018)0381–0386), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 201829:e årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (COM(2018)0553) och de åtföljande arbetsdokumenten (SWD(2018)0381–0386),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (slutligt betänkande) (5) (resolution från CRIM-utskottet), och resolutionen av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (slutligt betänkande) (5) (resolution från CRIM-utskottet), och resolutionen av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (6),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 470, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 470,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om att bekämpa tullbedrägerier och skydda EU:s egna medel (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om att bekämpa tullbedrägerier och skydda EU:s egna medel (O-000066/2018),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8–0298/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8–0298/2018), och av följande skäl:

| A. | Skyddet av EU:s ekonomiska intressen bör vara ett centralt inslag i EU:s politik som syftar till att öka medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används på ett korrekt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

A.

Skyddet av EU:s ekonomiska intressen bör vara ett centralt inslag i EU:s politik som syftar till att öka medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används på ett korrekt och ändamålsenligt sätt.

| B. | Mångfalden i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system utgör en utmanande miljö i kampen mot bedrägerier, samtidigt som det saknas en enhetlig lagstiftning på europeisk nivå för bekämpning av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

B.

Mångfalden i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system utgör en utmanande miljö i kampen mot bedrägerier, samtidigt som det saknas en enhetlig lagstiftning på europeisk nivå för bekämpning av organiserad brottslighet.

| C. | Artikel 325.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”. |
| --- | --- |

C.

Artikel 325.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”.

| D. | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/42/EU av den 3 april 2014 om frysning och förverkande av hjälpmedel vid och vinning av brott i Europeiska unionen (7) införs minimistandarder på EU-nivå om frysning av egendom för att möjliggöra ett eventuellt senare förverkande och om förverkande av egendom i straffrättsliga ärenden. |
| --- | --- |

D.

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/42/EU av den 3 april 2014 om frysning och förverkande av hjälpmedel vid och vinning av brott i Europeiska unionen (7) införs minimistandarder på EU-nivå om frysning av egendom för att möjliggöra ett eventuellt senare förverkande och om förverkande av egendom i straffrättsliga ärenden.

| E. | I kommissionens förslag av den 21 december 2016 till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (2016/0412(COD)) införs standardiserade metoder för samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

I kommissionens förslag av den 21 december 2016 till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (2016/0412(COD)) införs standardiserade metoder för samarbete mellan medlemsstaterna.

| F. | Inget av dessa instrument kan tillämpas på tredjeländer. |
| --- | --- |

F.

Inget av dessa instrument kan tillämpas på tredjeländer.

| G. | I rådets förordning (EU) 2017/1939 föreskrivs metoder för samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

G.

I rådets förordning (EU) 2017/1939 föreskrivs metoder för samarbete med tredjeländer.

| H. | I artikel 3.4 i Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism (CETS nr 198) fastställs följande: ”Varje part ska vidta sådana lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder som kan vara nödvändiga för att kräva att en lagöverträdare, när det gäller allvarliga brott enligt nationell lagstiftning, visar ursprunget för förment vinning eller annan egendom som kan förverkas, i den mån ett sådant krav stämmer överens med principerna i dess nationella lagstiftning”. |
| --- | --- |

H.

I artikel 3.4 i Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism (CETS nr 198) fastställs följande: ”Varje part ska vidta sådana lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder som kan vara nödvändiga för att kräva att en lagöverträdare, när det gäller allvarliga brott enligt nationell lagstiftning, visar ursprunget för förment vinning eller annan egendom som kan förverkas, i den mån ett sådant krav stämmer överens med principerna i dess nationella lagstiftning”.

| I. | På regional och global nivå har FN och Europarådet utarbetat flera konventioner och mekanismer relaterade till förverkande och återvinning av tillgångar, närmare bestämt Förenta nationernas konvention mot korruption av den 31 oktober 2003, Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet av den 15 november 2000, Europarådets konvention av den 16 maj 2005 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism och Europarådets konvention av den 8 november 1990 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott. Av olika orsaker ger dessa verktyg emellertid inte alltid möjlighet att effektivt och snabbt återvinna stulna tillgångar. |
| --- | --- |

I.

På regional och global nivå har FN och Europarådet utarbetat flera konventioner och mekanismer relaterade till förverkande och återvinning av tillgångar, närmare bestämt Förenta nationernas konvention mot korruption av den 31 oktober 2003, Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet av den 15 november 2000, Europarådets konvention av den 16 maj 2005 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism och Europarådets konvention av den 8 november 1990 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott. Av olika orsaker ger dessa verktyg emellertid inte alltid möjlighet att effektivt och snabbt återvinna stulna tillgångar.

| J. | Denna fråga har av EU utpekats som en av prioriteringarna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Pilotprojekt och förberedande projekt håller på att genomföras i detta avseende. |
| --- | --- |

J.

Denna fråga har av EU utpekats som en av prioriteringarna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Pilotprojekt och förberedande projekt håller på att genomföras i detta avseende.

| K. | Olaf har i enlighet med artiklarna 1, 3 och 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (8), mandat att göra utredningar överallt där EU-medel används, även i länder utanför EU som erhåller EU-stöd. |
| --- | --- |

K.

Olaf har i enlighet med artiklarna 1, 3 och 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (8), mandat att göra utredningar överallt där EU-medel används, även i länder utanför EU som erhåller EU-stöd.

| L. | I enlighet med artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 får OLAF inleda administrativt samarbete med behöriga myndigheter i tredjeland efter samråd med kommissionens behöriga avdelningar och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

L.

I enlighet med artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 får OLAF inleda administrativt samarbete med behöriga myndigheter i tredjeland efter samråd med kommissionens behöriga avdelningar och Europeiska utrikestjänsten.

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar det fortsatta problemet med förlorade EU-medel på grund av bedrägerier som innebär att medel överförs till tredjeländer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man i förebyggande syfte måste undvika överföringar av medel via finansiella mellanhänder som verkar i icke-transparenta och samarbetsovilliga jurisdiktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar med oro att medel från tredjeländer också kan överföras till EU på ett bedrägligt sätt. Parlamentet betonar att resultatet av den EU-finansierade förberedande åtgärden för att stödja de länder som upplevde den arabiska våren att verkställa den återvinning av tillgångar som görs via FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri) bör leda till ett bredare och permanent EU-program för verkställande av återvinning av tillgångar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av att utbetalningen av medel kopplas till offentliggörande av uppgifter om verkliga förmånstagare, i syfte att underlätta återvinningen av tillgångar i händelse av bedrägeri. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att EU tyvärr hittills endast har ingått avtal om ömsesidig rättslig hjälp med ett fåtal tredjeländer, såsom Japan, Liechtenstein, Norge och Förenta staterna, trots att det finns misstankar om att medel också överförs till andra jurisdiktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra insatser för att ingå avtal med tredjeländer som erhåller stöd från EU. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att många medlemsstater för närvarande måste förlita sig på bilaterala avtal, och att det inte finns någon EU-strategi för denna allvarliga fråga. Parlamentet betonar därför behovet av en mer enhetlig strategi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parlamentet uppmanar EU att så snabbt som möjligt driva framåt sin ansökan om medlemskap i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), och att hålla parlamentet uppdaterat i frågan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa sin hållning i fråga om avtal som ingås med tredjeländer genom att i dessa avtal lägga till bestämmelser om bedrägeribekämpning. Parlamentet beklagar att det inte finns några uppgifter om hur mycket EU-medel som går förlorade årligen på grund av bedrägerier i samband med penningöverföringar till tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att beräkna beloppet av förlorade EU-medel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en riskbedömning av EU-lagstiftning som underlättar olaglig överföring av pengar till länder utanför EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanas att införa en standardiserad metod för insamling av uppgifter, vilken skulle vara identiskt för alla medlemsstater, för att göra det möjligt att upptäcka överföringar av bedrägliga tillgångar till tredjeländer, med målet att så snart som möjligt skapa en central EU-databas. Parlamentet understryker att det redan finns en sådan mekanism för bekämpning av penningtvätt, och att denna mekanism skulle kunna utvidgas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att Europarådets konvention av den 16 maj 2005 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism och Europarådets konvention av den 8 november 1990 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott utgör viktiga instrument för att underlätta samarbetet med tredjeländer när det gäller frysning och återvinning av tillgångar. Parlamentet välkomnar att man framgångsrikt avslutat förhandlingarna om förslaget till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande, och konstaterar att dess huvudinslag utgör en användbar grund för samarbete med tredjeländer inom ramen för internationella konventioner och bilaterala avtal där EU är part. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att inte alla EU-medlemsstater har samtyckt till att ingå i Europeiska åklagarmyndigheten. Parlamentet betonar vikten av att Europeiska åklagarmyndigheten blir den viktigaste aktören i alla framtida mekanismer för återvinning i tredjeländer, och att detta kräver att Europeiska åklagarmyndigheten erkänns som en behörig rättslig myndighet, i enlighet med artikel 104 i förordningen om Europeiska åklagarmyndigheten, i befintliga och framtida avtal om ömsesidig rättslig hjälp och återvinning av tillgångar, i synnerhet i Europarådets och FN:s konventioner. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(2)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(3)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105

(4)  EUT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(5)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 89.

(6)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 96.

(7)  EUT L 127, 29.4.2014, s. 39.

(8)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Det ökande nyfascistiska våldet i Europa

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rapporten av den 9 maj 2017 från FN:s särskilda rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 9 maj 2017 från FN:s särskilda rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/179 av den 19 december 2016 om bekämpande av glorifiering av nazism, nynazism och andra metoder som bidrar till att underblåsa nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans (Combating glorification of Nazism, neo-Nazism and other practices that contribute to fuelling contemporary forms of racism, racial discrimination, xenophobia and related intolerance), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/179 av den 19 december 2016 om bekämpande av glorifiering av nazism, nynazism och andra metoder som bidrar till att underblåsa nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans (Combating glorification of Nazism, neo-Nazism and other practices that contribute to fuelling contemporary forms of racism, racial discrimination, xenophobia and related intolerance),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 14 och protokoll nr 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 14 och protokoll nr 12,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 (direktivet om likabehandling oavsett ras) (1), som förbjuder diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 (direktivet om likabehandling oavsett ras) (1), som förbjuder diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (4),

| — | med beaktande av inrättandet i juni 2016 av en högnivågrupp för kampen mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i juni 2016 av en högnivågrupp för kampen mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans,

| — | med beaktande av Europarådets resolution av den 30 september 2014 om motverkande av uttryck för nynazism och högerextremism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets resolution av den 30 september 2014 om motverkande av uttryck för nynazism och högerextremism,

| — | med beaktande av EU:s uppförandekod om desinformation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uppförandekod om desinformation,

| — | med beaktande av uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 2 i EU-fördraget föreskrivs att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter”. Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

I artikel 2 i EU-fördraget föreskrivs att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter”. Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstater.

| B. | Bristen på kraftfulla åtgärder mot nyfascistiska och nynazistiska grupper har möjliggjort den aktuella ökningen av främlingsfientlighet i Europa. |
| --- | --- |

B.

Bristen på kraftfulla åtgärder mot nyfascistiska och nynazistiska grupper har möjliggjort den aktuella ökningen av främlingsfientlighet i Europa.

| C. | Öppet nyfascistiska, nynazistiska, rasistiska och främlingsfientliga grupper och politiska partier uppmanar till hat och våld i samhället och påminner oss om vad de historiskt sett varit kapabla till. |
| --- | --- |

C.

Öppet nyfascistiska, nynazistiska, rasistiska och främlingsfientliga grupper och politiska partier uppmanar till hat och våld i samhället och påminner oss om vad de historiskt sett varit kapabla till.

| D. | Spridning av hatpropaganda på nätet leder ofta till ökat våld, bland annat från nyfascistiska grupper. |
| --- | --- |

D.

Spridning av hatpropaganda på nätet leder ofta till ökat våld, bland annat från nyfascistiska grupper.

| E. | Nyfascistiska grupper har dödat tusentals personer av alla slag, till exempel flyktingar och invandrare, etniska och religiösa minoriteter, hbtqi-personer, människorättsförsvarare, aktivister, politiker och poliser. |
| --- | --- |

E.

Nyfascistiska grupper har dödat tusentals personer av alla slag, till exempel flyktingar och invandrare, etniska och religiösa minoriteter, hbtqi-personer, människorättsförsvarare, aktivister, politiker och poliser.

| F. | De nyfascistiska grupperna använder och missbrukar våra demokratiska verktyg för att sprida hat och våld. |
| --- | --- |

F.

De nyfascistiska grupperna använder och missbrukar våra demokratiska verktyg för att sprida hat och våld.

| G. | Enligt Europol framhöll kommissionens ledamot med ansvar för säkerhet, Julian King, i ett anförande den 22 mars 2017 till minne av attackerna i Bryssel 2016, det växande hotet från våldsam högerextremism, och han konstaterade att han inte kände till en enda EU-medlemsstat som inte påverkades av detta fenomen på något sätt. Han nämnde i synnerhet Breivikmassakern i Norge, mordet på den brittiska parlamentsledamoten Jo Cox och attacker mot flyktingförläggningar och moskéer runt om i Europa för att poängtera vad han varnade för som ett ”underrapporterat” säkerhetshot. Nyfascistiska och nynazistiska grupper tar sig uttryck på många olika sätt. De flesta av dessa grupper utesluter vissa individer eller grupper från samhället. Dessa grupper använder sig ofta av ett aggressivt språkbruk mot minoritetsgrupper och rättfärdigar det med att hänvisa till principen om yttrandefrihet. Yttrandefriheten är dock inte en absolut rättighet. |
| --- | --- |

G.

Enligt Europol framhöll kommissionens ledamot med ansvar för säkerhet, Julian King, i ett anförande den 22 mars 2017 till minne av attackerna i Bryssel 2016, det växande hotet från våldsam högerextremism, och han konstaterade att han inte kände till en enda EU-medlemsstat som inte påverkades av detta fenomen på något sätt. Han nämnde i synnerhet Breivikmassakern i Norge, mordet på den brittiska parlamentsledamoten Jo Cox och attacker mot flyktingförläggningar och moskéer runt om i Europa för att poängtera vad han varnade för som ett ”underrapporterat” säkerhetshot. Nyfascistiska och nynazistiska grupper tar sig uttryck på många olika sätt. De flesta av dessa grupper utesluter vissa individer eller grupper från samhället. Dessa grupper använder sig ofta av ett aggressivt språkbruk mot minoritetsgrupper och rättfärdigar det med att hänvisa till principen om yttrandefrihet. Yttrandefriheten är dock inte en absolut rättighet.

| H. | I artikel 30 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna anges tydligt att ”ingenting i denna förklaring får tolkas som att det innebär en rätt för en stat, en grupp eller en enskild person att ägna sig åt en verksamhet eller att utföra en handling som syftar till att omintetgöra någon av de rättigheter eller friheter som anges i förklaringen”. |
| --- | --- |

H.

I artikel 30 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna anges tydligt att ”ingenting i denna förklaring får tolkas som att det innebär en rätt för en stat, en grupp eller en enskild person att ägna sig åt en verksamhet eller att utföra en handling som syftar till att omintetgöra någon av de rättigheter eller friheter som anges i förklaringen”.

| I. | Den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering bekräftar att konventionsstaterna fördömer all propaganda och alla organisationer som bygger på idéer eller teorier om överlägsenhet för en ras eller grupp av människor med en viss hudfärg eller ett etniskt ursprung. |
| --- | --- |

I.

Den internationella konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering bekräftar att konventionsstaterna fördömer all propaganda och alla organisationer som bygger på idéer eller teorier om överlägsenhet för en ras eller grupp av människor med en viss hudfärg eller ett etniskt ursprung.

| J. | Främjande av fascism är förbjudet enligt flera medlemsstaters nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

J.

Främjande av fascism är förbjudet enligt flera medlemsstaters nationella lagstiftning.

| K. | Enligt Europols rapport för 2018 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TESAT) nästan fördubblades antalet personer som greps för högerextrema brott 2017. |
| --- | --- |

K.

Enligt Europols rapport för 2018 om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TESAT) nästan fördubblades antalet personer som greps för högerextrema brott 2017.

| L. | Den 22 juli 2011 dödades 77 människor och 151 skadades i attackerna i Norge. |
| --- | --- |

L.

Den 22 juli 2011 dödades 77 människor och 151 skadades i attackerna i Norge.

| M. | Den 16 juni 2016 mördades Jo Cox, ledamot av det brittiska parlamentet, brutalt i Birstall i Förenade Kungariket. |
| --- | --- |

M.

Den 16 juni 2016 mördades Jo Cox, ledamot av det brittiska parlamentet, brutalt i Birstall i Förenade Kungariket.

| N. | Enligt Europols TESAT-rapport för 2018 låg högerextremister bakom fem förhindrade, misslyckade eller genomförda terroristattacker under 2017 (5) i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

N.

Enligt Europols TESAT-rapport för 2018 låg högerextremister bakom fem förhindrade, misslyckade eller genomförda terroristattacker under 2017 (5) i Förenade kungariket.

| O. | Den 21 september 2018 angreps Eleonora Forenza, ledamot av Europaparlamentet, och hennes assistent Antonio Perillo efter en antifascistisk demonstration i Bari i Italien. |
| --- | --- |

O.

Den 21 september 2018 angreps Eleonora Forenza, ledamot av Europaparlamentet, och hennes assistent Antonio Perillo efter en antifascistisk demonstration i Bari i Italien.

| P. | Den franska underrättelsetjänsten har uttryckt oro över det ökande antalet medlemmar i militära och brottsbekämpande styrkor som ansluter sig till våldsamma högerextrema grupper (6). |
| --- | --- |

P.

Den franska underrättelsetjänsten har uttryckt oro över det ökande antalet medlemmar i militära och brottsbekämpande styrkor som ansluter sig till våldsamma högerextrema grupper (6).

| Q. | Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI), som inrättats av Europarådet, uttryckte i en rapport av den 15 maj 2018 (7) stor oro över den ökande högerextremismen och nyfascismen i Kroatien. |
| --- | --- |

Q.

Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI), som inrättats av Europarådet, uttryckte i en rapport av den 15 maj 2018 (7) stor oro över den ökande högerextremismen och nyfascismen i Kroatien.

| R. | Vid en demonstration i Polen i november 2017 hängdes porträttbilder av sex ledamöter av Europaparlamentet, som stod upp för tolerans, rättsstaten och andra europeiska värden, upp i provisoriska galgar på ett torg i den södra delen av staden Katowice av medlemmar i den högerextrema polska rörelsen ONR (Obóz Narodowo-Radykalny – National-radikala lägret). Det pågår fortfarande en utredning, men inget åtal har hittills väckts mot någon av de misstänkta, även om händelsen rapporterats i många medier, bland annat som videoklipp. |
| --- | --- |

R.

Vid en demonstration i Polen i november 2017 hängdes porträttbilder av sex ledamöter av Europaparlamentet, som stod upp för tolerans, rättsstaten och andra europeiska värden, upp i provisoriska galgar på ett torg i den södra delen av staden Katowice av medlemmar i den högerextrema polska rörelsen ONR (Obóz Narodowo-Radykalny – National-radikala lägret). Det pågår fortfarande en utredning, men inget åtal har hittills väckts mot någon av de misstänkta, även om händelsen rapporterats i många medier, bland annat som videoklipp.

| S. | För att markera Polens självständighetsdag i november 2017 anordnade högerextrema organisationer en stor demonstration i Warszawa som samlade mer än 60 000 personer. Demonstranterna höll upp främlingsfientliga banderoller med slagord som ”ett vitt Europa av brodernationer”, och några hade också avbildningar av falanga-symbolen, en fascistisk symbol från 1930-talet. |
| --- | --- |

S.

För att markera Polens självständighetsdag i november 2017 anordnade högerextrema organisationer en stor demonstration i Warszawa som samlade mer än 60 000 personer. Demonstranterna höll upp främlingsfientliga banderoller med slagord som ”ett vitt Europa av brodernationer”, och några hade också avbildningar av falanga-symbolen, en fascistisk symbol från 1930-talet.

| T. | Rättegången mot det nynazistiska partiet Gyllene gryning (Chrysí Avgí), som anklagas för att vara en kriminell organisation och för mordet på Pavlos Fyssas samt andra brott, däribland mordförsök, pågår fortfarande i Grekland. |
| --- | --- |

T.

Rättegången mot det nynazistiska partiet Gyllene gryning (Chrysí Avgí), som anklagas för att vara en kriminell organisation och för mordet på Pavlos Fyssas samt andra brott, däribland mordförsök, pågår fortfarande i Grekland.

| U. | Den 21 september 2018 mördades hbtqi-aktivisten Zak Kostopoulos brutalt i centrala Aten. En av de anklagade påstås ha förbindelser med högerextrema krafter. Det behövs en fullständig utredning så att de som är ansvariga för misshandeln av honom och hans död kan ställas inför rätta. |
| --- | --- |

U.

Den 21 september 2018 mördades hbtqi-aktivisten Zak Kostopoulos brutalt i centrala Aten. En av de anklagade påstås ha förbindelser med högerextrema krafter. Det behövs en fullständig utredning så att de som är ansvariga för misshandeln av honom och hans död kan ställas inför rätta.

| V. | En italiensk man har dömts till tolv års fängelse för att ha skjutit och skadat sex afrikanska migranter i ett rasistiskt motiverat angrepp i staden Macerata i centrala Italien. |
| --- | --- |

V.

En italiensk man har dömts till tolv års fängelse för att ha skjutit och skadat sex afrikanska migranter i ett rasistiskt motiverat angrepp i staden Macerata i centrala Italien.

| W. | Sju medlemmar av ett högerextremt ”medborgargarde” som greps i Chemnitz i mitten av september 2018 för att ha brutit mot den allmänna ordningen ställdes nyligen inför rätta på grund av misstanke om att utgöra en terroristorganisation med namnet Revolution Chemnitz. Enligt förbundsåklagare hade utredarna valt att åtala gruppen för terrorism i stället för brottslighet efter att ha granskat gruppens interna kommunikation. |
| --- | --- |

W.

Sju medlemmar av ett högerextremt ”medborgargarde” som greps i Chemnitz i mitten av september 2018 för att ha brutit mot den allmänna ordningen ställdes nyligen inför rätta på grund av misstanke om att utgöra en terroristorganisation med namnet Revolution Chemnitz. Enligt förbundsåklagare hade utredarna valt att åtala gruppen för terrorism i stället för brottslighet efter att ha granskat gruppens interna kommunikation.

| X. | I Frankrike dömdes den 7 december 2017 fem medlemmar i rörelsen Génération Identitaire för att ha uppmanat till rasistiskt och religiöst hat. Personer kopplade till högerextrema grupper, inklusive Action Française, planerade en terroristattack mot ett antal franska politiker och moskéer under presidentvalet 2017. Den 24 juni 2018 greps tio medlemmar i den högerextrema gruppen Action des Forces Opérationnelles (AFO) för att ha planerat en rad angrepp mot muslimer. Den 14 september 2018 befanns två före detta skinnskallar vara skyldiga för mordet på Clément Méric, en ung student och antifascistisk aktivist som dödades i juni 2013. |
| --- | --- |

X.

I Frankrike dömdes den 7 december 2017 fem medlemmar i rörelsen Génération Identitaire för att ha uppmanat till rasistiskt och religiöst hat. Personer kopplade till högerextrema grupper, inklusive Action Française, planerade en terroristattack mot ett antal franska politiker och moskéer under presidentvalet 2017. Den 24 juni 2018 greps tio medlemmar i den högerextrema gruppen Action des Forces Opérationnelles (AFO) för att ha planerat en rad angrepp mot muslimer. Den 14 september 2018 befanns två före detta skinnskallar vara skyldiga för mordet på Clément Méric, en ung student och antifascistisk aktivist som dödades i juni 2013.

| Y. | I Spanien undersöks för närvarande tolv medlemmar i den nynazistiska organisationen Hogar Social Madrid för uppvigling till hat. Medlemmar i de spanska fascistgrupperna Falange, Alianza Nacional och Democracia Nacional greps och dömdes av högsta domstolen i Spanien efter att ha attackerat kulturcentrumet Blanquerna i Madrid under firandet av Kataloniens nationaldag 2013. Under 2016 dokumenterade den antirasistiska icke-statliga organisationen SOS Racismo 309 fall av främlingsfientligt våld. Ordföranden för denna organisation mottog dödshot efter att ha rapporterat fallen och har fördömt bristen på effektiva mekanismer för att anmäla dessa brott. |
| --- | --- |

Y.

I Spanien undersöks för närvarande tolv medlemmar i den nynazistiska organisationen Hogar Social Madrid för uppvigling till hat. Medlemmar i de spanska fascistgrupperna Falange, Alianza Nacional och Democracia Nacional greps och dömdes av högsta domstolen i Spanien efter att ha attackerat kulturcentrumet Blanquerna i Madrid under firandet av Kataloniens nationaldag 2013. Under 2016 dokumenterade den antirasistiska icke-statliga organisationen SOS Racismo 309 fall av främlingsfientligt våld. Ordföranden för denna organisation mottog dödshot efter att ha rapporterat fallen och har fördömt bristen på effektiva mekanismer för att anmäla dessa brott.

| Z. | Fundación Nacional Francisco Franco, en organisation som förhärligar en diktatur och dess brott, och familjen Franco har anklagat 19 personer för flera brott som kan innebära 13 års fängelse efter att de utfört en fredlig och symbolisk handling i vilken två stora banderoller vecklades ut från herrgården Pazo de Meirás där man uppmanade de offentliga myndigheterna att ingripa och återkräva fastigheten för det galiciska folket. |
| --- | --- |

Z.

Fundación Nacional Francisco Franco, en organisation som förhärligar en diktatur och dess brott, och familjen Franco har anklagat 19 personer för flera brott som kan innebära 13 års fängelse efter att de utfört en fredlig och symbolisk handling i vilken två stora banderoller vecklades ut från herrgården Pazo de Meirás där man uppmanade de offentliga myndigheterna att ingripa och återkräva fastigheten för det galiciska folket.

| AA. | Den spanska deputeradekammaren har antagit en motion om att flytta Francisco Francos kvarlevor från hans grav vid det krigsmonument som är känt som Valle de los Caídos, en pilgrimsplats för extremhögern. Alla kvarvarande symboler eller monument som förhärligar den militära resningen, inbördeskriget och Francos diktatur bör effektivt avlägsnas, och de som inte kan avlägsnas bör bli föremål för nödvändig kontextualisering och nytolkning, så att de kan bidra till allmänhetens medvetenhet och hågkomst om det förgångna. |
| --- | --- |

AA.

Den spanska deputeradekammaren har antagit en motion om att flytta Francisco Francos kvarlevor från hans grav vid det krigsmonument som är känt som Valle de los Caídos, en pilgrimsplats för extremhögern. Alla kvarvarande symboler eller monument som förhärligar den militära resningen, inbördeskriget och Francos diktatur bör effektivt avlägsnas, och de som inte kan avlägsnas bör bli föremål för nödvändig kontextualisering och nytolkning, så att de kan bidra till allmänhetens medvetenhet och hågkomst om det förgångna.

| AB. | Den nynazistiska Nordiska motståndsrörelsen (NMR) organiserar regelbundet demonstrationer runt om i Skandinavien, där man ropar slagord och viftar med organisationens grönvita flaggor. Flera medlemmar i NMR har blivit dömda för våldsamma attacker mot civila och polisen. De många mordbrandsattackerna mot flyktinganläggningar ledde till att den svenska regeringen år 2015 valde att inte avslöja platsen för byggnader som öronmärkts för att hysa flyktingar. |
| --- | --- |

AB.

Den nynazistiska Nordiska motståndsrörelsen (NMR) organiserar regelbundet demonstrationer runt om i Skandinavien, där man ropar slagord och viftar med organisationens grönvita flaggor. Flera medlemmar i NMR har blivit dömda för våldsamma attacker mot civila och polisen. De många mordbrandsattackerna mot flyktinganläggningar ledde till att den svenska regeringen år 2015 valde att inte avslöja platsen för byggnader som öronmärkts för att hysa flyktingar.

| AC. | Varje år samlas tusentals människor på Legionärernas minnesdag den 16 mars i Riga, Lettland, för att hedra de letter som tjänstgjorde i Waffen-SS. |
| --- | --- |

AC.

Varje år samlas tusentals människor på Legionärernas minnesdag den 16 mars i Riga, Lettland, för att hedra de letter som tjänstgjorde i Waffen-SS.

| AD. | Sedan början av 2018 har C14 och andra högerextrema grupper i Ukraina, som den Azovanknutna nationella milisen, Högra Sektorn (Pravyi Sektor), Karpatska Sich och andra grupper, angripit romska grupper flera gånger, liksom antifascistiska demonstrationer, kommunfullmäktigesammanträden, ett evenemang organiserat av Amnesty International, konstutställningar, hbtqi-evenemang och kvinnorätts- och miljöaktivister. |
| --- | --- |

AD.

Sedan början av 2018 har C14 och andra högerextrema grupper i Ukraina, som den Azovanknutna nationella milisen, Högra Sektorn (Pravyi Sektor), Karpatska Sich och andra grupper, angripit romska grupper flera gånger, liksom antifascistiska demonstrationer, kommunfullmäktigesammanträden, ett evenemang organiserat av Amnesty International, konstutställningar, hbtqi-evenemang och kvinnorätts- och miljöaktivister.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt och beklagar nyfascistiska och nynazistiska organisationers terroristattacker, mord, psykiska våld, våldsamma fysiska attacker och demonstrationer i olika EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet ser med djup oro på den ökande normaliseringen av fascism, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans inom EU och är bekymrat över rapporterna från vissa medlemsstater om att politiska ledare, politiska partier och brottsbekämpande myndigheter samverkar med nyfascister och nynazister. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet finner det särskilt oroande att det nyfascistiska våldet påverkar samhället som helhet och drabbar vissa minoriteter, såsom svarta européer/personer av afrikansk härkomst, judar, muslimer, romer, tredjelandsmedborgare, hbti-personer och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla våldsamma attacker som nyfascistiska grupper riktar mot politiker och medlemmar i politiska partier och som har rapporterats i vissa medlemsstater, särskilt fascistgruppen CasaPounds angrepp mot Europaparlamentsledamot Eleonora Forenza, hennes assistent Antonio Perillo och andra personer som deltog i en antifascistisk och antirasistisk demonstration den 21 september 2018 i Bari i Italien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet finner det djupt oroande att nyfascistiska och nynazistiska grupper kan verka utan att straffas i vissa medlemsstater och betonar att denna straffrihet är en av anledningarna till den oroande ökningen av våldshandlingar bland vissa högerextrema organisationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om den oroväckande tendensen att nyfascistiska och nynazistiska grupper använder sociala medier och internet för att organisera sig och göra upp strategier i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att radio och tv i allmänhetens tjänst i vissa medlemsstater har blivit ett exempel på propaganda för ett enda parti, som ofta utestänger oppositionen och minoritetsgrupper från samhället och till och med uppmanar till våld. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att den fascistiska ideologin och intoleransen alltid är förbunden med ett angrepp på själva demokratin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med kraft fördöma och bekämpa hatbrott, hatpropaganda och utpekandet av syndabockar som politiker och offentliga tjänstemän gör sig skyldiga till på alla nivåer och i alla typer av medier, eftersom det direkt normaliserar och förstärker hat och våld i samhället. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra, fördöma och bekämpa hatpropaganda och hatbrott. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och företag inom sociala medier att motverka spridning av rasism, fascism och främlingsfientlighet på internet, i samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda och lagföra hatbrott och dela med sig av bästa praxis för att identifiera och utreda hatbrott, inbegripet sådana som i synnerhet motiveras av olika former av främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att planera för och tillhandahålla lämpligt stöd till offer för rasistiska eller främlingsfientliga brott och hatbrott samt skydd till alla som vittnar mot förövarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta enheter inom polisen som ska bekämpa hatbrott. Parlamentet uppmanar polisen att se till att deras personal inte begår några typer av rasistiska, främlingsfientliga eller diskriminerande handlingar och att alla sådana handlingar som begås utreds och att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå ut med en uppmaning till organisationer i det civila samhället om att övervaka och rapportera hatpropaganda och hatbrott i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder, lovordar och uppmanar till att skydda intressegrupper och organisationer i det civila samhället som bekämpar fascism, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet förespråkar konsoliderad EU-lagstiftning mot diskriminering, inbegripet införlivande och genomförande av befintlig lagstiftning och antagande av ny lagstiftning, inbegripet direktivet om likabehandling. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att rådets rambeslut 2008/913/RIF om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen, vars tidsfrist för genomförande var i november 2010, utgör rättslig grund för att införa påföljder för juridiska personer som offentligt uppmanar till våld eller hat riktat mot en minoritetsgrupp, såsom fråntagande av offentliga förmåner, näringsförbud, rättslig övervakning och rättsliga beslut om avveckling av verksamhet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin rapport från 2014 om genomförande av rådets ovannämnda rambeslut och att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte efterlevt bestämmelserna i beslutet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna i rådets rambeslut, att motarbeta organisationer som sprider hatpropaganda och våld i det offentliga rummet och på nätet och att effektivt förbjuda nyfascistiska och nynazistiska grupper och andra stiftelser eller sammanslutningar som förhärligar och glorifierar nazism och fascism, samtidigt som den nationella rättsordningen och jurisdiktionen respekteras. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar brottsbekämpande styrkor, underrättelseorgan, organisationer i rättsväsendet och organisationer i det civila samhället till fullständigt och lägligt samarbete i kampen mot fascism, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa Europarådets rekommendationer om motverkande av uttryck för nynazism och högerextremism. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk, människorättsbaserad och serviceinriktad fortbildning för tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet på alla nivåer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rikta in sig på förebyggande åtgärder genom utbildning, arbete för ökad medvetenhet och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och nationella idrottsförbund, särskilt fotbollsklubbar, att motverka problemet med rasism, fascism och främlingsfientlighet på idrottsarenor och inom idrottskulturen genom att fördöma och bestraffa de ansvariga och genom att, i samarbete med skolor och berörda organisationer i det civila samhället, främja positiva utbildningsaktiviteter som riktar sig till unga supportrar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla personer som arbetar inom offentliga radio- och tv-bolag och medier utbildning för att öka deras medvetenhet om de utmaningar och den diskriminering som offren för nyfascistiska och nynazistiska grupper ställs inför. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella ”utträdesprogram” för att hjälpa enskilda personer att lämna våldsamma nyfascistiska och nynazistiska grupper. Parlamentet betonar att sådana program bör sträcka sig bortom individuella insatser och inbegripa långsiktigt stöd till dem som har svårt att hitta ett arbete, flytta och utveckla nya och trygga sociala nätverk. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att medvetenheten om historien är en av förutsättningarna för att förhindra sådana brott i framtiden och spelar en viktig roll för att utbilda de yngre generationerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fördöma och motverka alla former av förnekelse av förintelsen, inbegripet banalisering och minimering av de brott som begicks av nazisterna och deras sympatisörer. Parlamentet framhåller att sanningen om förintelsen inte får trivialiseras genom politiska diskussioner och diskussioner i medierna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser en gemensam kultur av hågkomst som fördömer de fascistiska brott som begåtts. Parlamentet är djupt bekymrat över att yngre generationer i Europa och på andra ställen intresserar sig allt mindre för fascismens historia och därför riskerar att bli likgiltiga inför nya hot. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbildning genom kulturyttringar med brett genomslag om mångfalden i vårt samhälle och vår gemensamma historia, inbegripet grymheterna som begicks under andra världskriget, såsom förintelsen, och den systematiska avhumaniseringen av dess offer under ett antal år. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt till Förenta nationerna. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(3)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018.

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full.

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Djurs välbefinnande, användning av antimikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklinguppfödning

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om djurs välbefinnande, användning av mikrobiella medel och miljöpåverkan av industriell slaktkycklingproduktion (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (1) (direktivet om slaktkycklingar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2007/43/EG av den 28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (1) (direktivet om slaktkycklingar),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en ny strategi för djurs välbefinnande för 2016–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en ny strategi för djurs välbefinnande för 2016–2020 (2),

| — | med beaktande av EU:s One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens från 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens från 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 13 april 2018 om genomförandet av direktiv 2007/43/EG och dess effekter på slaktkycklingars välbefinnande, samt om utarbetandet av välfärdsindikatorer (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 13 april 2018 om genomförandet av direktiv 2007/43/EG och dess effekter på slaktkycklingars välbefinnande, samt om utarbetandet av välfärdsindikatorer (COM(2018)0181),

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 21 november 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2007/43/EG och utarbetandet av välfärdsindikatorer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 21 november 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2007/43/EG och utarbetandet av välfärdsindikatorer,

| — | med beaktande av den överenskommelse (3) om förordningen om veterinärmedicinska läkemedel som nåddes den 5 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse (3) om förordningen om veterinärmedicinska läkemedel som nåddes den 5 juni 2018,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (5),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur och rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om samma ämne (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur och rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om samma ämne (6),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/302 av den 15 februari 2017 om fastställande av BAT-slutsatser för intensiv uppfödning av fjäderfä eller gris, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/302 av den 15 februari 2017 om fastställande av BAT-slutsatser för intensiv uppfödning av fjäderfä eller gris, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (7),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är en av de största globala producenterna av slaktkycklingar, varav cirka 7 miljarder slaktas för användning i livsmedel. Fjäderfäsektorn, vars produktion sker i enlighet med EU:s ”från jord till bord”-princip, sysselsätter över en kvarts miljon människor, och det finns 23 000 stora slaktkycklinggårdar i Europa. |
| --- | --- |

A.

EU är en av de största globala producenterna av slaktkycklingar, varav cirka 7 miljarder slaktas för användning i livsmedel. Fjäderfäsektorn, vars produktion sker i enlighet med EU:s ”från jord till bord”-princip, sysselsätter över en kvarts miljon människor, och det finns 23 000 stora slaktkycklinggårdar i Europa.

| B. | I direktiv 2007/43/EG (nedan kallat direktivet om slaktkycklingar) fastställs miniminormer för skydd av slaktkycklingar. Det är viktigt att kommissionen, medlemsstaterna och producenterna respekterar dessa regler och genomför regelbundna inspektioner på området. |
| --- | --- |

B.

I direktiv 2007/43/EG (nedan kallat direktivet om slaktkycklingar) fastställs miniminormer för skydd av slaktkycklingar. Det är viktigt att kommissionen, medlemsstaterna och producenterna respekterar dessa regler och genomför regelbundna inspektioner på området.

| C. | Enligt kommissionens studie av den 21 november 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2007/43/EG hålls 34 procent av slaktkycklingarna i en djurtäthet på 33 kg/m2 i enlighet med den allmänna regeln, 40 procent i en djurtäthet på 34–39 kg/m2 och 26 procent i den högsta djurtäthet (upp till 42 kg/m2) som tillåts enligt direktivet. |
| --- | --- |

C.

Enligt kommissionens studie av den 21 november 2017 om tillämpningen av rådets direktiv 2007/43/EG hålls 34 procent av slaktkycklingarna i en djurtäthet på 33 kg/m2 i enlighet med den allmänna regeln, 40 procent i en djurtäthet på 34–39 kg/m2 och 26 procent i den högsta djurtäthet (upp till 42 kg/m2) som tillåts enligt direktivet.

| D. | Genomförandet av direktivet om slaktkycklingar är inte enhetligt, och kommissionens senaste genomföranderapport visade att genomförandet i bästa fall är inkonsekvent i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

Genomförandet av direktivet om slaktkycklingar är inte enhetligt, och kommissionens senaste genomföranderapport visade att genomförandet i bästa fall är inkonsekvent i de olika medlemsstaterna.

| E. | Överanvändning av antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel, särskilt som tillväxtbefrämjande medel och för metafylax och profylax, har varit en av de viktigaste faktorerna bakom utvecklingen av bakterier med antimikrobiell resistens på global nivå. Ett sämre välbefinnande orsakat av hög djurtäthet och värmebelastning kan ge upphov till immunologiska brister och göra slaktkycklingar mer mottagliga för sjukdomar. |
| --- | --- |

E.

Överanvändning av antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel, särskilt som tillväxtbefrämjande medel och för metafylax och profylax, har varit en av de viktigaste faktorerna bakom utvecklingen av bakterier med antimikrobiell resistens på global nivå. Ett sämre välbefinnande orsakat av hög djurtäthet och värmebelastning kan ge upphov till immunologiska brister och göra slaktkycklingar mer mottagliga för sjukdomar.

| F. | Förekomsten av multiresistenta zoonotiska stammar av Campylobacter spp. och Salmonella spp. på slaktkycklinggårdar och i slaktkycklingkött utgör ett växande hot mot folkhälsan, enligt rapporter från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC). |
| --- | --- |

F.

Förekomsten av multiresistenta zoonotiska stammar av Campylobacter spp. och Salmonella spp. på slaktkycklinggårdar och i slaktkycklingkött utgör ett växande hot mot folkhälsan, enligt rapporter från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC).

| G. | Reglerna för djurs välbefinnande bör uppdateras på grundval av nya vetenskapliga rön och med vederbörlig hänsyn till effektiviteten och konkurrenskraften hos djurhållningen inom jordbruket. Jordbrukssystem med bättre djurskydd kan förbättra djurens hälsa och välbefinnande och därmed bidra till ett minskat behov av antimikrobiella medel, samtidigt som man fortsätter att leverera en hög produktkvalitet. |
| --- | --- |

G.

Reglerna för djurs välbefinnande bör uppdateras på grundval av nya vetenskapliga rön och med vederbörlig hänsyn till effektiviteten och konkurrenskraften hos djurhållningen inom jordbruket. Jordbrukssystem med bättre djurskydd kan förbättra djurens hälsa och välbefinnande och därmed bidra till ett minskat behov av antimikrobiella medel, samtidigt som man fortsätter att leverera en hög produktkvalitet.

| H. | Efsas vetenskapliga yttrande från 2010 om genetiska faktorers inflytande på kommersiella slaktkycklingars välbefinnande och stresstålighet visade att ett genetiskt urval baserat på slaktkycklingarnas tillväxthastighet kan äventyra deras hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

H.

Efsas vetenskapliga yttrande från 2010 om genetiska faktorers inflytande på kommersiella slaktkycklingars välbefinnande och stresstålighet visade att ett genetiskt urval baserat på slaktkycklingarnas tillväxthastighet kan äventyra deras hälsa och välbefinnande.

| I. | Allmänheten i Europa har ett starkt intresse för djurskydd och vill kunna göra mer välinformerade val som konsumenter. |
| --- | --- |

I.

Allmänheten i Europa har ett starkt intresse för djurskydd och vill kunna göra mer välinformerade val som konsumenter.

| J. | Den senaste särskilda Eurobarometerundersökningen om djurskydd visar att mer än 50 procent av EU-medborgarna letar efter information om produktionsmetoden när de köper animaliska produkter och kan vara beredda att betala mer för ett bättre djurskydd. Mer än 80 procent av EU-medborgarna vill att produktionsdjurens välbefinnande ska öka i EU. |
| --- | --- |

J.

Den senaste särskilda Eurobarometerundersökningen om djurskydd visar att mer än 50 procent av EU-medborgarna letar efter information om produktionsmetoden när de köper animaliska produkter och kan vara beredda att betala mer för ett bättre djurskydd. Mer än 80 procent av EU-medborgarna vill att produktionsdjurens välbefinnande ska öka i EU.

| K. | 25 procent av det bröstkött från fjäderfä som konsumeras i EU importeras från tredjeländer med mindre sträng djurskyddslagstiftning. Det mesta av det importerade fjäderfäköttet används i måltidsservering eller livsmedelsberedning, där det inte är obligatoriskt att lämna uppgifter om köttets ursprung och märkning. |
| --- | --- |

K.

25 procent av det bröstkött från fjäderfä som konsumeras i EU importeras från tredjeländer med mindre sträng djurskyddslagstiftning. Det mesta av det importerade fjäderfäköttet används i måltidsservering eller livsmedelsberedning, där det inte är obligatoriskt att lämna uppgifter om köttets ursprung och märkning.

| L. | Thailand, Brasilien och Ukraina, som tillsammans står för 90 procent av importen från tredjeländer, har alla blivit föremål för revisioner av kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet som har avslöjat betydande brister i produktionsprocessen och respekten för EU:s lagstiftning. Jordbrukare och icke-statliga organisationer i EU har uttryckt oro över de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av importen av billigt producerat kycklingkött och vilseledande märkning av kycklingkött som bereds i EU men har sitt ursprung i tredjeländer. |
| --- | --- |

L.

Thailand, Brasilien och Ukraina, som tillsammans står för 90 procent av importen från tredjeländer, har alla blivit föremål för revisioner av kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet som har avslöjat betydande brister i produktionsprocessen och respekten för EU:s lagstiftning. Jordbrukare och icke-statliga organisationer i EU har uttryckt oro över de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av importen av billigt producerat kycklingkött och vilseledande märkning av kycklingkött som bereds i EU men har sitt ursprung i tredjeländer.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om genomförandet av direktiv 2007/43/EG och dess effekter på slaktkycklingars välbefinnande, där det framgår att endast två tredjedelar av medlemsstaterna har genomfört direktivet på ett korrekt sätt. Det är oroande att djurtätheten enligt rapporten på många platser är högre än den allmänna regeln på 33 kg/m2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över ökningen av multiresistenta zoonotiska smittämnen som typiskt förekommer i slaktkycklinguppfödning, såsom Campylobacter spp., Salmonella spp. och E. coli. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner de ansträngningar som jordbrukare redan gjort för slaktkycklingars välbefinnande i de olika medlemsstaterna för att genomföra direktivet om slaktkycklingar, särskilt de som deltar i frivilliga system. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkra ett harmoniserat genomförande och full kontroll av efterlevnaden av direktiv 2007/43/EG i fråga om byggnadsspecifikationer och byggnadssäkerhet i syfte att säkerställa direktivets mål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att illojal konkurrens leder till ojämlika konkurrensvillkor, eftersom de som inte följer reglerna konkurrerar ut dem som gör det. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa kraftfulla och mätbara harmoniserade djurskyddsindikatorer för slaktkycklingar och föräldradjur, inbegripet vägledning om bästa tillgängliga praxis för kläckerier. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med frågan om bränder i fjäderfähus genom att främja bästa praxis. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut tillgodose behovet av lämplig och tillräcklig utbildning för djurhållare i enlighet med direktiv 2007/43/EG. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att ta fram ett yttrande om utbredningen och riskfaktorerna när det gäller antimikrobiellt resistenta Campylobacter spp., Salmonella spp. och E. coli med zoonotisk potential. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse om förordningen om veterinärmedicinska läkemedel som nåddes den 5 juni 2018, liksom de bestämmelser som har införts för att begränsa användningen av antibiotika för metafylax och profylax. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt i fråga om förebyggande åtgärder och det gemensamma vetenskapliga yttrandet från EMA/Efsa (8), som innehöll krav på användning av avelsdjur som växer på ett mer hälsosamt sätt och långsammare, djurtäthet som inte ökar risken för sjukdomar, mindre grupper, isolering av sjuka djur (artikel 10 i förordning (EU) 2016/429) samt genomförande av befintlig djurskyddslagstiftning. Parlamentet hyser tillförsikt om att förordningen kommer att underlätta det välbehövliga arbetet mot antimikrobiell resistens och stimulera till innovation på det veterinärmedicinska området. Den europeiska fjäderfäsektorn och nationella myndigheter tar nu initiativ för att minska användningen av antibiotika genom en modernisering av fjäderfägårdarna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Förbättrade djurhållningsmetoder leder till bättre livskvalitet för fjäderfä och minskar behovet att använda antimikrobiella medel. Exempel på sådana förbättringar är naturligt ljus, ren luft och mer utrymme samt mindre ammoniak. Europaparlamentet påminner kommissionen om uttalandet i strategin för djurhälsa och betonandet av den viktiga principen att det är bättre att förebygga än att bota. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att djurens välbefinnande är en förebyggande åtgärd i sig som bidrar till att minska risken för att de insjuknar. Därmed kan användningen av antimikrobiella medel minskas, och produktionsresultaten blir ofta högre. Antimikrobiella medel riskerar att bli verkningslösa om de används på fel sätt, vilket i sin tur skulle innebära en fara för människors hälsa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka forskningen och bästa praxis om antimikrobiell resistens och att se till att förebyggande åtgärder såsom övervakning och kontroll av sjukdomar genomförs på ett effektivt sätt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strategier som uppmuntrar till användning av alternativa uppfödningssystem för slaktkycklingar, liksom av traditionella raser och/eller slaktkycklingraser som möjliggör ett högre välbefinnande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en färdplan för att stödja en konkurrenskraftig och hållbar köttproduktion och avel av fjäderfä som innebär ett högre välbefinnande för slaktkycklingar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa gränskontrollerna av importerat fjäderfäkött från tredjeländer, så att importen följer EU:s lagstiftning om djurskydd, livsmedelssäkerhet och miljö. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Importen av kycklingkött från länder med svagare miljöskyddsnormer, sociala normer, livsmedelssäkerhetsnormer och djurskyddsnormer har ökat. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kycklingkött, köttprodukter och köttberedningar av importerat ursprung har producerats i enlighet med unionens miljöskyddsnormer, sociala normer, livsmedelssäkerhetsnormer och djurskyddsnormer, i syfte att garantera rättvisa konkurrensvillkor för producenter i EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning om obligatorisk ursprungsmärkning av importerat kött i produkter som bereds i EU inom detaljhandel, catering och måltidsservering, så att konsumenterna kan göra ett välinformerat val. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en EU-metod för produktionsmärkning av slaktkycklingar liknande den befintliga EU-metoden för ägg, i syfte att förbättra öppenheten och kommunikationen med konsumenterna om djurens välbefinnande i jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT L 182, 12.7.2007, s. 19.

(2)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 149.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0421.

(4)  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

(5)  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

(6)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

(7)  EUT L 43, 21.2.2017, s. 231.

(8)  EMA:s kommitté för veterinärmedicinska läkemedel (CVMP) och Efsas panel för biologiska faror, 2016. EMA:s och Efsas gemensamma vetenskapliga yttrande om åtgärder för att minska behovet av antimikrobiella medel i djurhållningen i Europeiska unionen och konsekvenserna för livsmedelssäkerheten.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

FN:s klimatkonferens 2018 i Katowice, Polen (COP24)

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om FN:s klimatkonferens 2018 i Katowice, Polen (COP 24) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8), som hölls i Doha, Qatar, den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av en ändring av protokollet, så att det inrättas en andra åtagandeperiod inom ramen för Kyotoprotokollet som sträcker sig från den 1 januari 2013 till den 31 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8), som hölls i Doha, Qatar, den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av en ändring av protokollet, så att det inrättas en andra åtagandeperiod inom ramen för Kyotoprotokollet som sträcker sig från den 1 januari 2013 till den 31 december 2020,

| — | med beaktande av att Parisavtalet stod öppet för undertecknande vid FN:s högkvarter i New York från och med den 22 april 2016 till och med den 21 april 2017, av att 195 stater har undertecknat Parisavtalet och av att 175 stater har deponerat instrument för ratificeringen av det, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Parisavtalet stod öppet för undertecknande vid FN:s högkvarter i New York från och med den 22 april 2016 till och med den 21 april 2017, av att 195 stater har undertecknat Parisavtalet och av att 175 stater har deponerat instrument för ratificeringen av det,

| — | med beaktande av den 23:e partskonferensen (COP 23) inom ramen för UNFCCC, av den trettonde sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 13), samt av den andra sessionen i partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna till Parisavtalet (CMA 2), som hölls i Bonn, Tyskland, den 4–16 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 23:e partskonferensen (COP 23) inom ramen för UNFCCC, av den trettonde sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 13), samt av den andra sessionen i partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna till Parisavtalet (CMA 2), som hölls i Bonn, Tyskland, den 4–16 november 2017,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om EU:s klimatdiplomati (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om EU:s klimatdiplomati (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 februari 2016, den 30 september 2016, den 23 juni 2017 och den 22 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 februari 2016, den 30 september 2016, den 23 juni 2017 och den 22 mars 2018,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 oktober 2017, den 26 februari 2018 och den 9 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 oktober 2017, den 26 februari 2018 och den 9 oktober 2018,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1541 av den 17 juli 2017 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Kigaliändringen av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1541 av den 17 juli 2017 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Kigaliändringen av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (3),

| — | med beaktande av att Lettland och kommissionen den 6 mars 2015 till UNFCCC lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Lettland och kommissionen den 6 mars 2015 till UNFCCC lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag,

| — | med beaktande av den femte utvärderingsrapporten (AR5) från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), dess sammanfattande rapport och IPCC:s särskilda rapport med titeln Global Warming of 1,5o C, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte utvärderingsrapporten (AR5) från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), dess sammanfattande rapport och IPCC:s särskilda rapport med titeln Global Warming of 1,5o C,

| — | med beaktande av den åttonde sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (UNEP) från november 2017 med titeln The Emissions Gap Report 2017 samt dess tredje Adaption Gap Report för 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den åttonde sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (UNEP) från november 2017 med titeln The Emissions Gap Report 2017 samt dess tredje Adaption Gap Report för 2017,

| — | med beaktande av Internationella energiorganets rapport Global Energi & CO2 Status Report 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets rapport Global Energi & CO2 Status Report 2017,

| — | med beaktande av Statement on the state of the global climate in 2017 från Världsmeteorologiska organisationen (WMO) från mars 2018 och av WMO:s 13:de Växthusgasbulletin av den 30 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Statement on the state of the global climate in 2017 från Världsmeteorologiska organisationen (WMO) från mars 2018 och av WMO:s 13:de Växthusgasbulletin av den 30 oktober 2017,

| — | med beaktande av rapporten Global Risks Report 2018 från Världsekonomiska forumet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Global Risks Report 2018 från Världsekonomiska forumet (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 5 mars 2018 från gruppen för grön tillväxt (Green Growth Group) som undertecknades av 14 av EU:s miljö- och klimatministrar Financing EU climate action – reinforcing climate spending and mainstreaming in the next Multiannual Financial Framework (MFF) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 5 mars 2018 från gruppen för grön tillväxt (Green Growth Group) som undertecknades av 14 av EU:s miljö- och klimatministrar Financing EU climate action – reinforcing climate spending and mainstreaming in the next Multiannual Financial Framework (MFF) (5),

| — | med beaktande av rapporten som offentliggjordes av kommissionens gemensamma forskningscentrum i november 2017 med titeln CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten som offentliggjordes av kommissionens gemensamma forskningscentrum i november 2017 med titeln CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity (6),

| — | med beaktande av Fairbanksförklaringen som antogs av de arktiska staternas utrikesministrar vid det tionde ministermötet i Arktiska rådet i Fairbanks, Alaska, den 10–11 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fairbanksförklaringen som antogs av de arktiska staternas utrikesministrar vid det tionde ministermötet i Arktiska rådet i Fairbanks, Alaska, den 10–11 maj 2017,

| — | med beaktande av den första upplagan av toppmötet One Planet Summit som hölls i Paris den 12 december 2017 och de tolv åtaganden som antogs vid detta möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första upplagan av toppmötet One Planet Summit som hölls i Paris den 12 december 2017 och de tolv åtaganden som antogs vid detta möte,

| — | med beaktande av påven Franciskus encyklika Laudato Si, |
| --- | --- |

—

med beaktande av påven Franciskus encyklika Laudato Si,

| — | med beaktande av överenskommelsen i Meseberg av den 19 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen i Meseberg av den 19 juni 2018,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016, och 181 av de 197 parterna i konventionen har deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument till FN (per den 11 oktober 2018). |
| --- | --- |

A.

Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016, och 181 av de 197 parterna i konventionen har deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument till FN (per den 11 oktober 2018).

| B. | Den 6 mars 2015 lämnade EU och dess medlemsstater in sina planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, och åtog sig således till ett bindande mål om en inhemsk minskning med minst 40 % av växthusgasutsläppen fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

B.

Den 6 mars 2015 lämnade EU och dess medlemsstater in sina planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, och åtog sig således till ett bindande mål om en inhemsk minskning med minst 40 % av växthusgasutsläppen fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer.

| C. | De åtaganden som hittills gjorts av undertecknarna till Parisavtalet kommer inte att vara tillräckliga för att nå det gemensamma målet. Nuvarande nationellt fastställda bidrag som EU och medlemsstaterna framställt är inte i linje med de mål som anges i Parisavtalet och måste därför ses över. |
| --- | --- |

C.

De åtaganden som hittills gjorts av undertecknarna till Parisavtalet kommer inte att vara tillräckliga för att nå det gemensamma målet. Nuvarande nationellt fastställda bidrag som EU och medlemsstaterna framställt är inte i linje med de mål som anges i Parisavtalet och måste därför ses över.

| D. | Väsentliga delar av EU:s lagstiftning som bidrar till att uppnå EU:s nationellt fastställda bidrag antogs med en högre ambitionsnivå, särskilt direktivet om förnybar energi och energieffektivitetsdirektivet har ingåtts med en ökad ambitionsnivå, vilket ger EU ett mål för minskning av växthusgasutsläpp på minst 45 % senast 2030. En minskning med 45 % i EU senast 2030 bidrar ännu inte tillräckligt för att nå målen i Parisavtalet och målet om nollutsläpp från mitten av århundradet. |
| --- | --- |

D.

Väsentliga delar av EU:s lagstiftning som bidrar till att uppnå EU:s nationellt fastställda bidrag antogs med en högre ambitionsnivå, särskilt direktivet om förnybar energi och energieffektivitetsdirektivet har ingåtts med en ökad ambitionsnivå, vilket ger EU ett mål för minskning av växthusgasutsläpp på minst 45 % senast 2030. En minskning med 45 % i EU senast 2030 bidrar ännu inte tillräckligt för att nå målen i Parisavtalet och målet om nollutsläpp från mitten av århundradet.

| E. | Det är mycket viktigt att man har insyn i hur utsläppen mäts i syfte att nå betydande framsteg för att globalt minska växthusgasutsläppen på rättvist sätt. |
| --- | --- |

E.

Det är mycket viktigt att man har insyn i hur utsläppen mäts i syfte att nå betydande framsteg för att globalt minska växthusgasutsläppen på rättvist sätt.

| F. | Efter tre år då siffrorna varit stationära, såg 2017 en ökning av koldioxidutsläpp både globalt och i EU. Ökningen är ojämnt fördelad över världen. |
| --- | --- |

F.

Efter tre år då siffrorna varit stationära, såg 2017 en ökning av koldioxidutsläpp både globalt och i EU. Ökningen är ojämnt fördelad över världen.

| G. | Under 2017 ökade antalet extrema väderförhållanden och temperaturrekord kraftigt, och akuta globala klimatåtgärder brådskar alltmer. |
| --- | --- |

G.

Under 2017 ökade antalet extrema väderförhållanden och temperaturrekord kraftigt, och akuta globala klimatåtgärder brådskar alltmer.

| H. | En ambitiös politik för att begränsa klimatförändringarna kan skapa tillväxt och arbetstillfällen. Vissa specifika sektorer är dock utsatta för koldioxidläckage om andra marknader inte har en jämförbar ambitionsnivå. Därför behövs ett fullgott skydd mot koldioxidläckage för att skydda arbetstillfällen i dessa specifika sektorer. |
| --- | --- |

H.

En ambitiös politik för att begränsa klimatförändringarna kan skapa tillväxt och arbetstillfällen. Vissa specifika sektorer är dock utsatta för koldioxidläckage om andra marknader inte har en jämförbar ambitionsnivå. Därför behövs ett fullgott skydd mot koldioxidläckage för att skydda arbetstillfällen i dessa specifika sektorer.

| I. | Klimatförändringen är en multiplikator av ett antal andra hot som oproportionerligt påverkar utvecklingsländerna. Torka och andra ogynnsamma väderhändelser försämrar och förstör resurser som fattiga människor direkt beror på för sina försörjningar och åsamkas ökad konkurrens om de återstående resurserna, bidrar till humanitära kriser och spänningar, tvångsförflyttning, radikalisering och konflikter. Det finns bevis för att klimatförändringarna har spelat roll i oron och spridning av våld i Mellanöstern, Sahel och Afrikas horn, med återverkningar långt utöver. |
| --- | --- |

I.

Klimatförändringen är en multiplikator av ett antal andra hot som oproportionerligt påverkar utvecklingsländerna. Torka och andra ogynnsamma väderhändelser försämrar och förstör resurser som fattiga människor direkt beror på för sina försörjningar och åsamkas ökad konkurrens om de återstående resurserna, bidrar till humanitära kriser och spänningar, tvångsförflyttning, radikalisering och konflikter. Det finns bevis för att klimatförändringarna har spelat roll i oron och spridning av våld i Mellanöstern, Sahel och Afrikas horn, med återverkningar långt utöver.

| J. | IPCC:s 1,5o C-rapport visar vidare att effekterna av en sådan temperaturökning sannolikt kommer att vara betydligt mindre allvarliga än de med en ökning på 2o C. |
| --- | --- |

J.

IPCC:s 1,5o C-rapport visar vidare att effekterna av en sådan temperaturökning sannolikt kommer att vara betydligt mindre allvarliga än de med en ökning på 2o C.

| K. | Den långsiktiga framgången med att begränsa klimatförändringen kräver en starkare insats, särskilt av de utvecklade länderna, för att komma ur koldioxid ekonomin och främja klimatsmart tillväxt, även i utvecklingsländerna. Det krävs kontinuerliga insatser för att stärka utvecklingsländernas ekonomiska, tekniska och kapacitetsuppbyggande stöd. |
| --- | --- |

K.

Den långsiktiga framgången med att begränsa klimatförändringen kräver en starkare insats, särskilt av de utvecklade länderna, för att komma ur koldioxid ekonomin och främja klimatsmart tillväxt, även i utvecklingsländerna. Det krävs kontinuerliga insatser för att stärka utvecklingsländernas ekonomiska, tekniska och kapacitetsuppbyggande stöd.

| L. | De stora utsläpparnas misslyckande med att minska sina växthusgasutsläpp i linje med de åtgärder som krävs för att begränsa den globala genomsnittliga temperaturhöjningen till 1,5o C eller 2o C förvärrar den redan enorma omfattningen och kostnaderna för den nödvändiga anpassningen till klimatförändringen, med särskilt allvarlig konsekvenser för minst utvecklade länder och små ö-stater under utveckling (SIDS). Alla initiativ från de minst utvecklade länderna och små ö-stater under utveckling för att producera riskinformation och tidiga varningar bör stödjas. |
| --- | --- |

L.

De stora utsläpparnas misslyckande med att minska sina växthusgasutsläpp i linje med de åtgärder som krävs för att begränsa den globala genomsnittliga temperaturhöjningen till 1,5o C eller 2o C förvärrar den redan enorma omfattningen och kostnaderna för den nödvändiga anpassningen till klimatförändringen, med särskilt allvarlig konsekvenser för minst utvecklade länder och små ö-stater under utveckling (SIDS). Alla initiativ från de minst utvecklade länderna och små ö-stater under utveckling för att producera riskinformation och tidiga varningar bör stödjas.

| M. | Den växande klyftan mellan anpassningsbehoven och insatserna måste omedelbart omvändas genom mycket starkare begränsning och anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

M.

Den växande klyftan mellan anpassningsbehoven och insatserna måste omedelbart omvändas genom mycket starkare begränsning och anpassningsåtgärder.

| N. | Det är ohållbart att låta anpassningskostnaderna bäras av den som orsakar kostnaden, och de som bär huvudansvaret för växthusgasutsläpp måste stå för den största delen av den globala bördan. |
| --- | --- |

N.

Det är ohållbart att låta anpassningskostnaderna bäras av den som orsakar kostnaden, och de som bär huvudansvaret för växthusgasutsläpp måste stå för den största delen av den globala bördan.

| O. | Artikel 7 i Parisavtalet fastställer ett övergripande mål för anpassning och detta mål måste nu verkställas utan ytterligare fördröjning. Nationella anpassningsplaner (NAP) bör spela en viktig roll. |
| --- | --- |

O.

Artikel 7 i Parisavtalet fastställer ett övergripande mål för anpassning och detta mål måste nu verkställas utan ytterligare fördröjning. Nationella anpassningsplaner (NAP) bör spela en viktig roll.

| P. | Skogar bidrar väsentligt till minskning och anpassning av klimatförändringen. Avskogning står för nästan 20 % av de globala växthusgasutsläppen och drivs särskilt genom att utöka industriproduktionen av boskap, soja och palmolja, även på EU-marknaden. EU borde minska sitt indirekta bidrag till avskogning (embodied deforestation), för vilken union bär ett ansvar. |
| --- | --- |

P.

Skogar bidrar väsentligt till minskning och anpassning av klimatförändringen. Avskogning står för nästan 20 % av de globala växthusgasutsläppen och drivs särskilt genom att utöka industriproduktionen av boskap, soja och palmolja, även på EU-marknaden. EU borde minska sitt indirekta bidrag till avskogning (embodied deforestation), för vilken union bär ett ansvar.

| Q. | Mark är en knapp resurs och dess användning för produktion av konventionellt och första generationens biobränslematerial kan öka osäker livsmedelsförsörjning och förstöra försörjningen för fattiga människor i utvecklingsländer, särskilt genom grävningar, tvångsförflyttning, förorening och kränkningar av ursprungsbefolkningens rättigheter. Utsläppskompensation och återbeskogningssystem kan också orsaka sådan skada om de inte är korrekt utformade och genomförda. |
| --- | --- |

Q.

Mark är en knapp resurs och dess användning för produktion av konventionellt och första generationens biobränslematerial kan öka osäker livsmedelsförsörjning och förstöra försörjningen för fattiga människor i utvecklingsländer, särskilt genom grävningar, tvångsförflyttning, förorening och kränkningar av ursprungsbefolkningens rättigheter. Utsläppskompensation och återbeskogningssystem kan också orsaka sådan skada om de inte är korrekt utformade och genomförda.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna är den mest akuta utmaningen för mänskligheten eftersom de är orsaken till och mångdubblar andra risker, samt om att alla stater och aktörer i hela världen måste göra sitt yttersta för att bekämpa dem genom starka individuella åtgärder. Parlamentet understryker att ett internationellt samarbete i god tid, solidaritet samt ett konsekvent och varaktigt engagemang för gemensamma åtgärder är den enda lösningen för att fullgöra det kollektiva ansvaret för hela planeten, dess biologiska mångfald samt för nuvarande och kommande generationer. Parlamentet betonar att EU är redo att fortsätta sin ledande roll i denna globala insats samtidigt som man säkerställer en hållbar ekonomisk utveckling med låga växthusgaser som ger energitrygghet, en konkurrensfördel för europeiska industrier och skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

Vetenskaplig grund för klimatåtgärder

| 2. | Europaparlamentet påpekar att WMO har bekräftat att 2015, 2016 och 2017 var de tre varmaste åren som någonsin uppmätts i Arktis vilket har lett till en mycket ihållande arktisk värme som kommer att få varaktiga konsekvenser för alla vattennivåer och vädermönster i hela världen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att den djupgående och sannolikt oåterkalleliga påverkan av en ökning på 2o C av de globala temperaturerna kan undvikas om det ambitiösa målet på 1,5o C eftersträvas, men detta skulle kräva att de globala växthusgasutsläppen skulle falla till netto noll senast 2050. Parlamentet understryker att de tekniska lösningar som krävs finns tillgängliga och håller på att bli prismässigt alltmer konkurrenskraftiga och att all EU-politik bör vara nära anpassad till de långsiktiga utsläppsmålen i Parisavtalet och regelbundet ses över för att hålla dem i linje med dessa mål. Parlamentet ser därför fram emot resultaten från IPCC:s särskilda rapport från 2018 om effekterna av global uppvärmning på 1,5o C över förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att enligt WHO påverkar klimatförändringarna de sociala och miljömässiga bestämningsfaktorerna för hälsa – ren luft, rent dricksvatten, tillräckligt med mat och säkra bostäder – och att mellan 2030 och 2050 förväntas ytterligare 250 000 människor per år dö av undernäring, malaria, diarré och värmebelastning. Parlamentet noterar att extremt höga temperaturer bidrar direkt till att människor, särskilt äldre, dör i hjärt- och kärlsjukdomar samt luftvägssjukdomar. Parlamentet medger att klimatförändringarna är en katalysator för konflikter. Parlamentet anser att ett fullständigt genomförande av åtagandena enligt Parisavtalet i stor utsträckning skulle bidra till att förbättra europeisk och internationell säkerhet och fred. |
| --- | --- |

4.

Ratificering av Parisavtalet och genomförande av åtaganden

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den oöverträffade ratificeringstakten av Parisavtalet samt den globala mobiliseringen och beslutsamheten hos både statliga och icke-statliga aktörer att fullt ut och snabbt genomföra Parisavtalet i enlighet med de åtaganden som gjorts vid större internationella evenemang såsom 2017 års nordamerikanska klimattoppmöte som hölls i Chicago den 4–6 december 2017, One Planet Summit som hölls i Paris den 12 december 2017 samt Global Climate Action Summit som hölls i San Francisco den 12–14 september 2018. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att nuvarande nationellt fastställda bidrag enbart skulle begränsa den globala uppvärmningen till en temperaturökning på cirka 3,2o C (7) och inte ens komma nära 2o C. Parlamentet uppmanar alla parter att på ett konstruktivt sätt bidra till den process som ska inledas runt 2020 då nationellt fastställda bidrag behöver uppdateras och att se till att deras nationellt fastställda bidrag överensstämmer med det långsiktiga temperaturmålet i Parisavtalet för att hålla den globala temperaturhöjningen till långt under 2o C över förindustriella nivåer och att fortsätta ansträngningarna för att ytterligare begränsa ökningen till 1,5o C. Parlamentet konstaterar att de nuvarande åtagandena, inklusive unionens och medlemsstaternas, ännu inte är tillräckliga för att uppnå avtalets mål. Parlamentet betonar därför att de globala växthusgasutsläppen bör nå sin topp så snart som möjligt och att alla parter, särskilt EU och samtliga G20-länder, bör öka sina insatser och uppdatera sina nationellt fastställda bidrag senast 2020 efter 2018 års Talanoa-dialog, för att fylla det återstående gapet till temperaturmålet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att om andra stora ekonomier inte ingår åtaganden som kan jämföras med EU:s minskningar av växthusgasutsläpp, kommer det att bli nödvändigt att behålla bestämmelserna om koldioxidläckage, särskilt sådana som är inriktade på sektorer med en hög risk för koldioxidläckage, i syfte att säkerställa den europeiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att debatten om att öka bidragen endast inleds mycket långsamt i de flesta tredjeländer som har åtagit sig att följa Parisavtalet. Parlamentet begär därför kommissionen att effektivisera EU:s övervägande att öka åtagandet genom kraftfullare insatser för att motivera andra parter att göra detsamma. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU för en ambitiös klimatpolitik för att kunna agera som en trovärdig och tillförlitlig partner på global nivå, av att upprätthålla EU:s globalt ledande roll i klimatfrågor och av att respektera Parisavtalet. Parlamentet välkomnar överenskommelsen med rådet att öka målen för förnybar energi och energieffektivitet till 32 % respektive 45 % senast 2030, vilket leder till utsläppsminskningar av växthusgaser på över 45 % år 2030. Parlamentet välkomnar kommissionens kommentarer om uppdateringen av EU:s nationellt fastställda bidrag för att ta hänsyn till denna högre ambitionsnivå och öka målet på minskade utsläpp till 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2018 utarbeta en ambitiös EU-strategi för nollutsläpp till mitten av århundradet, där man stakar ut en kostnadseffektiv väg för att nå det mål om noll nettoutsläpp som antogs i Parisavtalet och en ekonomi med noll nettoutsläpp av koldioxid i unionen senast 2050, i linje med att unionen ska ha en skälig andel av den återstående globala koldioxidbudgeten. Parlamentet stöder unionens nationellt fastställda bidrag med ett ekonomiskt övergripande mål om minskning av inhemska växthusgasutsläpp på 55 % senast 2030 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares uttalande att anordna ett klimattoppmöte i september 2019 vid sidan om den 74:e generalförsamlingen i syfte att påskynda klimatåtgärder för att nå målen i Parisavtalet och i synnerhet för att främja den ökade ambitionsnivån när det gäller klimatåtaganden. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja denna insats genom att visa engagemang och politisk vilja för att förbättra de egna åtagandena och förespråka kraftfulla bidrag från andra parter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar tillkännagivandet från Förenta staternas president Donald Trump om att Förenta staterna ska lämna Parisavtalet och ser det som ett steg tillbaka. Parlamentet uttrycker sin tillfredställelse med att alla större parter har bekräftat sitt engagemang för Parisavtalet efter president Trumps tillkännagivande. Parlamentet välkomnar att stora amerikanska delstater, städer, universitet och andra icke statliga aktörer inom kampanjen ”we are still in” fortsätter att mobilisera för klimatåtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att det, särskilt efter president Trumps tillkännagivande, är viktigt att ha lämpliga bestämmelser mot koldioxidläckage och säkerställa att de som uppvisar bäst resultat får gratis utsläppsrätter enligt direktivet om utsläppshandelssystemet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiviteten och lagligheten hos ytterligare åtgärder för att skydda industrier mot risken för koldioxidläckage, exempelvis en gränsskattejustering för koldioxid och en konsumtionsavgift, särskilt för produkter från länder som inte uppfyller sina åtaganden enligt Parisavtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av Kigaliändringen av Montrealprotokollet den 1 januari 2019 med 27 parter som hittills har deponerat sina ratifikationsinstrument, däribland sju medlemsstater. Parlamentet uppmanar samtliga parter i Montrealprotokollet, särskilt de medlemsstater som ännu inte har lämnat in sina ratifikationsinstrument, att vidta alla nödvändiga åtgärder för en snabb ratificering som ett nödvändigt bidrag till genomförandet av Parisavtalet och till att möta halvtids- och långsiktiga klimat- och energimål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar samtliga medlemsstaters ratificering av Dohaändringen till Kyotoprotokollet och deponeringen av unionens gemensamma ratificering den 21 december 2017. Parlamentet anser att detta kommer att skapa ett bra förhandlingsläge för ett framgångsrikt slutförande av klimatförhandlingarna 2018, och effektivt minska utsläppen av växthusgaser tack vare samarbetsinsatser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att genomförande och ambitioner före 2020 var en central fråga under COP 23-förhandlingarna. Parlamentet välkomnar beslutet att göra två ”inventeringar” under COP 2018 och 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbereda bidrag för att minska utsläppen fram till 2020 som ska läggas fram i samband med inventeringen före 2020 under COP 24. Parlamentet anser att det är viktiga steg mot målet att alla parter ska höja sin ambitionsnivå inför perioden efter 2020 och att parlamentet således ser fram emot resultatet av den första inventeringen i Katowice, som bör utarbetas i ett beslut från partkonferensen (COP), i vilket man senast 2020 bekräftar åtagandet att öka parternas ambitionsnivå för nationellt fastställda bidrag fram till 2030 i syfte att anpassa dem till de långsiktiga målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda kommunikationsstrategier och kommunikationsaktiviteter för att öka det offentliga och politiska stödet för klimatåtgärder samt för att öka medvetenheten om sidovinsterna av att bekämpa klimatförändringarna, såsom renare luft och bättre folkhälsa, bevarande av naturresurser, ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, ökad energisäkerhet och minskade kostnader för import av energi samt fördelarna när det gäller internationell konkurrens genom innovation och teknisk utveckling. Parlamentet betonar att man även bör uppmärksamma hur klimatförändringar hänger ihop med sociala orättvisor, migration, oroligheter och fattigdom och att globala klimatåtgärder i hög grad kan bidra till att lösa dessa problem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker synergierna mellan Parisavtalet, Agenda 2030 för hållbar utveckling, Sendai-ramverket och Addis Abeba-handlingsplanen (utvecklingsfinansiering) samt andra Riokonventioner, eftersom dessa är viktiga och sammankopplade steg framåt för att säkerställa att såväl utrotning av fattigdom som hållbar utveckling kan hanteras samtidigt. |
| --- | --- |

17.

COP 24 i Katowice

| 18. | Europaparlamentet erkänner uppnåendet av ordförandeskapet för COP 22 och COP 23 för att gemensamt utforma 2018 års Talanoa-dialog som generellt godkändes av parterna och inleddes i januari 2018. Parlamentet ser fram emot de första resultaten under COP 24 och efterföljande politiska slutsatser för att se till att vår gemensamma ambitionsnivå är i linje med de långsiktiga målen i Parisavtalet senast 2020. Parlamentet välkomnar att Talanoa-dialogen inte begränsas till diskussioner mellan nationella regeringar, utan även inbegriper en rad intressenter, bland annat regioner och städer samt deras förtroendevalda, i syfte att uppmärksamma nationella och globala beslutsfattare på viktiga frågor om klimatåtgärder. Parlamentet välkomnar Talanoa-dialogerna med städer och regioner samt ser fram emot att flera dialoger äger rum i EU. Parlamentet ser fram emot icke-statliga aktörers insats och uppmanar samtliga parter att lämna sina bidrag i god tid för att underlätta den politiska diskussionen i Katowice. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar dessutom att det trots alla framsteg som gjorts med Parisavtalets arbetsprogram (regelverket) under COP 23, kvarstår många utmaningar för att slutföra det och komma fram till konkreta beslut vid COP 24. Parlamentet vill se att allt det förberedande arbete som krävs inför toppmötet görs för att färdigställa regelverket, vilket är avgörande för ett snabbt genomförande av Parisavtalet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet stöder ett regelverk med krav på en hög grad av insyn och robusta bindande regler för alla parter i syfte att mäta framstegen på korrekt sätt och skapa förtroende bland de parter som är involverade i den internationella processen. Parlamentet är oroat över att vissa parter fortfarande är ovilliga att arbeta för full insyn i hur utsläppen mäts. Parlamentet uppmanar alla stora ekonomier att ta ledningen i förhandlingarna om regelverket samt främja bindande krav för övervaknings- och verifieringssystem, inklusive aktuella och tillförlitliga uppgifter och beräkningar om utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att komplettera regelverket med observationsbaserade atmosfärsdata för att öka rapporteringens tillförlitlighet och korrekthet. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska rymdorganisationen (ESA), Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliter (Eumetsat), Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF), den europeiska forskningsinfrastrukturen för ett integrerat observationssystem för koldioxid (ICOS), nationella inventeringsbyråer och forskningscentrum samt andra nyckelaktörer att utveckla driftskapacitet som med hjälp av satellituppgifter kan ge sådan information om antropogena utsläpp som uppfyller nödvändiga krav, inklusive en konstellation av satelliter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU talar med en enda röst vid COP 24 i Katowice i syfte att säkerställa dess politiska inflytande och trovärdighet. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att stödja EU:s mandat i samband med förhandlingarna och de bilaterala mötena med andra aktörer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föra upp frågan om klimatåtgärder på agendan för viktiga internationella forum inom FN och inom organ som G7 och G20 med flera, samt sträva efter multilaterala partnerskap om särskilda frågor om genomförandet av Parisavtalet och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

23.

Öppenhet, delaktighet och insyn

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bibehålla och stärka strategiska partnerskap både med industriländer och utvecklingsekonomier för att inom de närmaste åren inrätta en grupp klimatledare, och för att visa större solidaritet gentemot utsatta stater. Parlamentet stöder ett hållbart och aktivt EU-engagemang inom koalitionen för höga ambitioner (HAC) och med dess medlemsstater för att tydligare visa deras beslutsamhet att på ett meningsfullt sätt genomföra Parisavtalet genom att ett robust regelverk inrättas 2018 och en framgångsrik Talanoa-dialog förs vid COP 24. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt deltagande av alla parter är nödvändigt för att sträva efter att begränsa den globala genomsnittliga temperaturökningen till 1,5o C, vilket i sin tur kräver att frågan om intresserade eller motstridiga intressen behandlas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt stöd till det initiativ som regeringar som representerar större delen av världens befolkning antog för att i UNFCCC införa särskilda riktlinjer vid intressekonflikter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att konstruktivt ta del av den processen utan att äventyra de syften och mål som anges i UNFCCC och Parisavtalet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att 80 % av de människor som tvingats flytta på grund av klimatförändringarna är kvinnor, som i allmänhet är mer påverkade av klimatförändringen än män och bär större börda samtidigt som de inte är lika inblandade i viktigt beslutsfattande om klimatåtgärder. Parlamentet betonar därför att ökat medinflytande för kvinnor, liksom deras fullständiga och lika deltagande och ledarskap i internationella forum, såsom FN:s klimatkonvention och nationella, regionala och lokala klimatåtgärder, är väsentligt för att sådana åtgärder ska bli framgångsrika och effektiva. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att integrera jämställdhetsperspektivet i klimatpolitiken samt främja deltagandet av inhemska kvinnor och kvinnliga människorättsförsvarare i UNFCCC:s regelverk. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från COP 23 om att fonden för anpassning ska fortsätta bidra till Parisavtalet. Parlamentet inser fondens betydelse för de samhällen som är mest sårbara för klimatförändringar och välkomnar därför medlemsstaternas nya löften om 93 miljoner US-dollar till fonden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet inser att EU och dess medlemsstater är de som tillhandahåller mest offentlig klimatfinansiering. Parlamentet uttrycker oro över att de utvecklade ländernas faktiska löften inte på långt när motsvarar deras kollektiva mål på 100 miljarder US-dollar per år. Parlamentet betonar vikten av att samtliga utvecklande parter bidrar för att uppfylla detta mål eftersom långsiktig finansiering är avgörande för att utvecklingsländerna ska kunna nå sina anpassnings- och begränsningsmål. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget bör överensstämma med dess internationella åtaganden om hållbar utveckling och med dess klimat- och energimål på medellång och lång sikt, och inte bör motverka dessa mål eller förhindra deras genomförande. Parlamentet noterar med oro att målet på 20 % av EU:s totala utgifter för klimatåtgärder sannolikt inte kommer att uppnås och efterlyser därför korrigerande åtgärder. Parlamentet understryker vidare att klimat- och energimålen bör ligga som grund för de politiska diskussionerna om den fleråriga budgetramen efter 2020 (MFF) för att säkerställa att de resurser som krävs för att uppnå dem kommer att vara på plats. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att höja nuvarande klimatrelaterade utgifter från 20 % till 30 % snarast möjligt och senast 2027. Parlamentet anser att alla återstående MFF-utgifter bör vara förenliga med Parisavtalet och inte kontraproduktiva för klimatinsatserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en särskild och automatisk EU-mekanism för offentlig finansiering som ger ytterligare och lämpligt stöd till EU:s skäliga andel för att nå det internationella målet för klimatfinansiering på 100 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

30.

Icke-statliga aktörers roll

| 31. | Europaparlamentet påminner om att man i Parisavtalet erkänner den viktiga roll som flernivåstyre spelar i klimatpolitiken och behovet av att samarbeta med regioner, städer och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med den ökade globala mobiliseringen av alltfler icke-statliga aktörer som arbetar med klimatåtgärder som levererar konkreta och mätbara resultat. Parlamentet framhåller den viktiga roll som det civila samhället, den privata sektorn och lokala myndigheter spelar genom att pressa fram och driva på den allmänna opinionen och statliga åtgärder. Parlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och alla parter att stimulera, underlätta och inleda en till fullo transparent dialog med icke-statliga aktörer, som i allt större utsträckning leder kampen mot klimatförändringar, liksom med lokala och regionala aktörer, särskilt där EU:s förbindelser med nationella regeringar på det klimatpolitiska området har försämrats. Parlamentet lovordar i detta sammanhang det löfte som gjordes vid COP 23 av 25 pionjärstäder som företräder 150 miljoner medborgare om att senast 2050 vara utsläppsfria städer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare intensifiera förbindelserna med lokala och regionala myndigheter, främja tematiskt och sektoriellt samarbete mellan städer och regioner både inom och utanför EU, utforma initiativ för anpassning och motståndskraft samt stärka hållbara utvecklingsmodeller och utsläppsbegränsningsplaner inom viktiga sektorer såsom energi, industri, teknik, jordbruk och transport både i stads- och landsbygdsområden, t.ex. via projekt för partnersamverkan, det internationella programmet för samarbete mellan städer, stöd från plattformar som borgmästaravtalet och genom att skapa nya forum för utbyte av bästa praxis. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja regionala och lokala aktörers ansträngningar för att införa regionalt och lokalt fastställda bidrag (liknande nationellt fastställda bidrag) när klimatambitionen kan höjas genom denna process. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till EU:s långsiktiga strategi för noll nettoutsläpp till mitten av århundradet ange konkreta mål för utsläpp av växthusgaser fram till 2050 för alla sektorer och fastställa en tydlig riktning för hur dessa mål ska nås, inklusive konkreta milstolpar för 2035, 2040 och 2045. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur man kan öka upptag i sänkor i enlighet med Parisavtalet i syfte att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser inom EU senast 2050 och negativa utsläpp kort därefter. Parlamentet efterlyser att denna strategi ska utgöra en rättvis fördelning av insatserna mellan sektorer, att en mekanism för att införliva resultaten av den femåriga globala inventeringen ska ingå samt anser att hänsyn bör tas till slutsatserna i den kommande särskilda IPCC-rapporten, till parlamentets rekommendationer och ståndpunkter samt till synpunkterna från icke-statliga aktörer såsom lokala och regionala myndigheter, det civila samhället och den privata sektorn. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att EU:s långsiktiga strategi bör utgöra ett tillfälle för att fastställa strategiska framtida prioriteringar för en modern, grön EU-ekonomi som fullt ut utnyttjar potentialen med tekniska framsteg och som upprätthåller social trygghet på hög nivå och höga konsumentstandarder samt kommer att gynna industrin och det civila samhället särskilt på lång sikt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla strategier och program för att ta itu med den omställning inom branscher som orsakas av minskningen av koldioxidutsläpp och teknisk utveckling samt möjliggöra utbyte av kunskap och god praxis mellan berörda regioner, arbetstagare och företag, samt tillhandahålla stöd till regioner och arbetstagare för att hjälpa dem att anpassa sig till strukturella förändringar, aktivt söka nya ekonomiska möjligheter och utveckla strategiska lokaliseringsåtgärder i syfte att säkerställa en rättvis övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp i Europa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att parterna bör uppmuntras att inkludera utsläpp från internationell sjö- och luftfart för att säkerställa att nationellt fastställda bidrag överensstämmer med de ekonomiska övergripande åtaganden som krävs enligt Parisavtalet samt uppmanar parterna att enas om och genomföra åtgärder på internationell, regional och nationell nivå för att ta itu med utsläpp från dessa sektorer. |
| --- | --- |

37.

Omfattande insatser av alla sektorer

| 38. | Europaparlamentet välkomnar den fortsatta utvecklingen av utsläppshandelssystem globalt och särskilt Kinas lansering i december 2017 av den inledande fasen av en nationell handel med utsläppsrätter för koldioxid som omfattar energisektorn. Parlamentet välkomnar också den överenskommelse om att koppla samman EU:s utsläppshandelssystem med det schweiziska systemet som undertecknades i slutet av 2017, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta undersöka sådana möjliga kopplingar och andra former av samarbete med kolmarknaderna i tredjeländer och regioner, samt att stimulera inrättandet av andra koldioxidmarknader och andra prissättningsmekanismer för koldioxid som kommer att bidra till att minska de globala utsläppen, ge extra effektivitetsvinster, kostnadsbesparingar och minska risken för koldioxidläckage genom att skapa globalt lika villkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att se till att en koppling till EU:s utsläppshandelssystem fortsätter att leverera kompletterande och permanenta begränsningsbidrag och inte undergräver EU:s inhemska mål i fråga om växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att transportsektorn är den enda sektorn där utsläppen har ökat sedan 1990. Parlamentet betonar att detta inte är förenligt med långsiktig hållbar utveckling, vilket i stället kräver en minskning av utsläppen från alla samhällssektorer i en mer omfattande och snabbare takt. Parlamentet påminner om att transportsektorn måste vara helt koldioxidfri senast 2050. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uttrycker sin starka besvikelse över kommissionens förslag till utsläppsnormer för tiden efter 2020 för personbilar och lätta nyttofordon eftersom det inte ligger i linje med de långsiktiga målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker oro över ambitionsnivån i ICAO:s system för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp inom internationell luftfart (Corsia), med tanke på det pågående arbetet med standardbestämmelser och rekommendationer för att införa systemet från och med 2019. Parlamentet motsätter sig starkt ansträngningarna att införa Corsia på flyg inom Europa, vilket strider mot EU:s lagstiftning och oberoende beslutsfattande. Parlamentet betonar att en ytterligare urvattning av utkastet till Corsias standardbestämmelser och rekommendationer är oacceptabel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att stärka Corsias bestämmelser och således dess framtida påverkan. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2392 av den 13 december 2017 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att förlänga nuvarande begränsningar i tillämpningsområdet för luftfartsverksamhet och förbereda för genomförande av en global marknadsbaserad åtgärd från och med 2021 (8) och särskilt artikel 1.7 i vilken det tydligt anges att parlamentet och rådet, som medlagstiftare, är de enda institutionerna som får besluta om framtida ändringar av ETS-direktivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning lägga fram en formell reservation avseende Corsia SARP:s standardbestämmelser och rekommendationer, i vilken det anges att rådets och Europaparlamentets preliminära godkännande krävs för att genomföra Corsia och delta i dess frivilliga faser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att ännu en förlängning från EU:s utsläppshandelssystem av undantagen för extra EES-flygningar beviljades av unionen fram till 2024 i syfte att underlätta Icao-processen för en global lösning för utsläppen från luftfarten. Parlamentet betonar dock att alla ytterligare ändringar av lagstiftningen endast bör göras om det är förenligt med unionens åtagande om minskade växthusgasutsläpp från hela ekonomin, vilka inte förutsätter att utsläppskompensation används efter 2020. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU:s utsläppshandelssystem för flygtrafik redan har levererat cirka 100 miljoner ton koldioxidminskningar/kompensationer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att koldioxidutsläppen från sjöfarten beräknas öka med 50–250 % under perioden fram till 2050 samt att det finns existerande tekniska lösningar för att kraftigt minska sjöfartens utsläpp. Parlamentet välkomnar den överenskommelse om en inledande IMO-strategi för minskning av utsläppen av växthusgaser från fartyg som nåddes under den 72: e sessionen i IMO:s kommitté för skydd av den marina miljön i april 2018, som ett första steg för att bidra till förverkligandet av temperaturmålet i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar IMO att snabbt enas om vilka nya obligatoriska åtgärder för minskade utsläpp som krävs för att uppfylla målen, och parlamentet betonar vikten och det akuta behovet av att genomföra dem före 2023. Parlamentet betonar att ytterligare åtgärder krävs mot sjöfartens utsläpp, och uppmanar därför EU och medlemsstaterna att noggrant övervaka effekterna och genomförandet av IMO:s överenskommelse och att överväga ytterligare åtgärder på EU-nivå för att säkerställa att sjöfartens växthusgasutsläpp läggs i linje med temperaturmålet i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin kommande strategi 2050 för att minska koldioxidutsläppen inkludera internationell sjöfart i syfte att inrikta EU:s investeringsbeslut mot noll koldioxidbränslen och på framdrivningsteknik för sjöfart. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet noterar att avskogning och skogsförstörelse ligger bakom nästan 20 % av koldioxidutsläppen i världen. Parlamentet betonar skogarnas och våtmarkernas betydelse för att begränsa klimatförändringarna eftersom de kan binda höga koldioxidhalter. Parlamentet påpekar att naturliga kolsänkor och reservoarer i EU och globalt bör bevaras och förbättras på lång sikt, och att den övergripande storleken på globala skogar, liksom deras anpassningsförmåga och motståndskraft mot klimatförändringar måste ökas ytterligare för att nå det långsiktiga målet i Parisavtalet. Parlamentet betonar behovet av begränsningsinsatser som inriktar sig på sektorn för tropiska skogar och som börjar med att ta itu med de underliggande orsakerna till förlust av skog och klimatförändringar. |
| --- | --- |

46.

Klimattålighet genom anpassning

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s anpassningsstrategi eftersom anpassningsåtgärder oundvikligen måste vidtas för alla länder om de ska kunna minska de negativa effekterna av klimatförändringar och fullt ut utnyttja möjligheterna till en klimattålig tillväxt och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att införandet av plattformen för lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar är en av COP 23:s framgångar och ytterligare ett viktigt steg mot att förverkliga besluten från Paris. Parlamentet anser att plattformen kommer att underlätta konkret utbyte av erfarenheter och bästa praxis när det gäller åtgärder och strategier för anpassning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla offentliga, öppna och användarvänliga system och verktyg för att bevaka framstegen och effektiviteten hos nationella anpassningsplaner och anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

49.

Klimatdiplomati

| 50. | Europaparlamentet stöder helt och hållet en fortsättning och ytterligare fördjupning av unionens politiska kontakter och klimatdiplomati, vilket är mycket viktigt för att lyfta fram klimatåtgärderna i partnerländerna och för den globala allmänna opinionen. Parlamentet efterlyser en fördelning av mänskliga och finansiella resurser till utrikestjänsten och kommissionen, som på ett bättre sätt återspeglar det starka åtagandet till och det ökade engagemanget för klimatdiplomati. Parlamentet insisterar på behovet av att utveckla en övergripande strategi för EU:s klimatdiplomati och integrera klimatfrågor i alla områden för EU:s yttre åtgärder, bland annat handel, utvecklingssamarbete, humanitärt stöd och säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar klimatförändringarnas allt allvarligare konsekvenser för den internationella säkerheten och den regionala stabiliteten i form av miljöförstöring, förlorade försörjningsmöjligheter, klimatrelaterad tvångsförflyttning av människor och relaterade former av oroligheter där klimatförändringar ofta kan ses som något som förvärrar hoten. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att samarbeta med sina partner runtom i världen för att bättre förstå, integrera, förutse och hantera klimatförändringens destabiliserande effekter. Parlamentet betonar därför vikten av att integrera klimatdiplomati i EU:s konfliktförebyggande politik. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bilda allianser med höga ambitionsnivåer för att ta ledningen, t.ex. genom att integrera klimatåtgärder i olika politiska frågor, bland annat handel, internationell migration, reform av internationella finansinstitut samt fred och säkerhet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera klimatförändringsaspekten i internationella handels- och investeringsavtal, genom att se till att framtida handelsavtal förutsätter ratificering och genomförande av Parisavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande bedömning om hur aktuella avtal är förenliga med Parisavtalet. |
| --- | --- |

53.

Industri och konkurrenskraft

| 54. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringen framför allt är en samhällsutmaning och att kampen mot den därför bör förbli en av de ledande principerna för EU:s politik och åtgärder, inklusive inom industri, energi, forskning och digital teknik. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och de framsteg som hittills gjorts av europeiska medborgare, företag och industri för att uppfylla Parisavtalets skyldigheter. Parlamentet uppmuntrar dem att ställa högre ambitioner och att dra full nytta av de möjligheter som följer av Parisavtalet, samt hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att en stabil och förutsägbar rättslig ram och tydliga politiska signaler på både EU-nivå och global nivå skulle underlätta och förstärka de klimatrelaterade investeringarna. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av lagstiftningsförslag enligt paketet Ren energi för alla européer för att stärka EU:s konkurrenskraft, öka medborgares inflytande och fastställa mål som överensstämmer med EU:s åtaganden enligt Parisavtalet och dess femåriga revisionsmekanism. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att flera länder som är värd för stora konkurrenter till EU:s energiintensiva industrier inför koldioxidhandel eller andra prissättningsmekanismer. Parlamentet uppmuntrar andra länder att följa efter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka antalet kvalitetsjobb och kvalificerade arbetstagare inom EU-industri för att driva sina innovationer och en hållbar övergång. Parlamentet efterlyser en helhetssyn och en helhetsprocess för att utveckla en vision för en alternativ affärsmodell i kol- och kolintensiva regioner med en stor andel arbetare inom koldioxidberoende sektorer, för att underlätta en hållbar omvandling för blomstrande industrier och tjänster, samtidigt som man erkänner kulturarv och tillgänglig personalstyrka. Parlamentet understryker medlemsstaternas viktiga roll när det gäller att påskynda reformer som kan leda till en rättvis övergång av arbetskraften i dessa regioner. Parlamentet påminner om att ytterligare ekonomiskt EU-stöd spelar en oumbärlig roll i detta avseende. |
| --- | --- |

58.

Energipolitik

| 59. | Europaparlamentet påminner om att investeringar i förnybar energi i EU minskar. Parlamentet betonar vikten av energieffektivitet och förnybar energi för att minska utsläppen samt för energitrygghet och förebyggande och lindrande av energifattigdom för att skydda och hjälpa utsatta och fattiga hushåll. Parlamentet efterlyser främjande på global nivå av energieffektivitets- och besparingsåtgärder samt utveckling och effektiv implementering av förnybar energi (t.ex. genom stimulans till egenproduktion och konsumtion av förnybara energikällor). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att prioritering av energieffektivitet, bland annat genom den första principen om energieffektivitet, och det globala ledarskapet inom förnybara energikällor är två av huvudmålen för EU:s energiunion. Parlamentet betonar vikten av ambitiös lagstiftning inom ramen för paketet för ren energi för att uppnå dessa mål, samt den kommande strategin i mitten av århundradet för ett effektivt genomförande av EU:s politik för åtaganden enligt Parisavtalet för att hålla den genomsnittliga globala temperaturökningen till långt under 2o C, med målet att hålla den under 1,5o C. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla energilagringsteknik, smarta nät och efterfrågeflexibilitet som kommer att bidra till att stärka den faktiska användningen av förnybar energi i elproduktionen och sektorerna för uppvärmning och kylning av hushåll. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar EU att driva på det internationella samfundet att utan dröjsmål anta konkreta åtgärder, däribland en tidsplan, för gradvis utfasning av miljömässigt skadliga subventioner som snedvrider konkurrensen, skadar det internationella samarbetet och förhindrar innovation. |
| --- | --- |

62.

Forskning, innovation, digital teknik och rymdpolitik

| 63. | Europaparlamentet understryker att fortsatt och förstärkt forskning och innovation inom områdena för begränsningsåtgärder för klimatförändring, anpassningspolitik, resurseffektivitet, hållbar teknik med låga utsläpp och nollutsläpp, hållbar användning av sekundära råvaror (”cirkulär ekonomi”) och datainsamling om klimatförändringen är nyckeln till att bekämpa klimatförändringarna på ett kostnadseffektivt sätt och bidra till att minska beroendet av fossila bränslen. Parlamentet efterlyser därför ett globalt åtagande att öka och inrikta investeringar på detta område. Parlamentet betonar behovet av att prioritera finansiering för hållbara energiprojekt inom ramen för det nya programmet Horisont Europa med tanke på unionens åtaganden inom energiunionen och enligt Parisavtalet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet understryker att målen för hållbar utveckling (SDG) utgör en radikal förändring i den internationella politiken för utvecklingssamarbete och att EU har åtagit sig att genomföra dem både i sin interna och externa politik. Parlamentet betonar, i linje med de yttre dimensionerna för målen för hållbar utveckling (SDG), behovet av att utforska olika metoder för att hjälpa utvecklingsländer och tillväxtekonomier i sin energiövergång genom bland annat åtgärder för kapacitetsuppbyggnad, hjälp för att minska kapitalkostnaderna för förnybara energikällor och energieffektivitetsprojekt, tekniköverföring och lösningar för utveckling av smarta städer och avlägsna och landsbygdssamhällen, vilket hjälper dem att leverera sina åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet välkomnar i detta avseende den nyinrättade Europeiska fonden för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet påminner om att forskning, innovation och konkurrenskraft finns bland de fem pelarna i energiunionens strategi. Parlamentet konstaterar att EU är fast beslutet att förbli en global ledare på dessa områden och samtidigt utveckla ett nära vetenskapligt samarbete med internationella partner. Parlamentet betonar vikten av att skapa och bevara en stark innovationskapacitet, i både utvecklade länder och tillväxtekonomier, för införande av ren och hållbar energiteknik. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om den digitala teknologins grundläggande roll när det gäller att stödja energiövergång, och i synnerhet för att förbättra energieffektiviteten och besparingarna. Parlamentet betonar de klimatfördelar som digitaliseringen av den europeiska industrin kan hämta genom effektiv resursanvändning och minskad materialintensitet, och genom att förbättra den nuvarande arbetskraften. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att unionens rymdprogram bör utformas på ett sådant sätt att de bidrar till kampen mot klimatförändringen och strategier för att begränsa den. Parlamentet påminner i detta sammanhang om Copernicussystemets särskilda roll och behovet av att se till att det omfattar en koldioxidövervakningstjänst. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla den fria, fullständiga och öppna datapolitiken, eftersom detta är nödvändigt för det vetenskapliga samfundet och ligger som grund för det internationella samarbetet på detta område. |
| --- | --- |

67.

Klimatåtgärder i utvecklingsländer

| 68. | Europaparlamentet insisterar på att man måste bibehålla möjligheten att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5o C och utifrån de stora utsläppsproducenter skyldighet, inklusive EU, att snabbt påskynda sina begränsningsinsatser, vilket kan skapa betydande fördelar för hållbar utveckling, liksom att väsentligt öka sitt stöd för klimatåtgärder i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet understryker vikten av klimatinformerat beslutsfattande och stöder detta genom förbättring av klimattjänster som är särskilt relevanta för utvecklingsländerna. Parlamentet efterlyser att detta ska göras till ett viktigt mål för EU-finansierad forskning och för starka EU-insatser för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. Parlamentet efterlyser en WTO-deklaration om immateriella rättigheter och klimatförändringar, som kan jämföras med det i TRIPS-avtalet och folkhälsa som antogs i Doha 2001. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner om de utvecklade ländernas engagemang för att tillhandahålla ny och ytterligare finansiering för klimatåtgärder i utvecklingsländer, som uppgår till 100 miljarder US-dollar per år senast 2020. Parlamentet erkänner behovet av en fortsatt ökad och striktare redogörelse för den ekonomiska ansträngningen, bland annat genom att uppmärksamma kravet att finansieringen ska vara ny och kompletterande och endast genom att bevilja bidragsekvivalenterna för lån, beräknade enligt den metod som överenskommits i OECD:s Utvecklingsbiståndskommitté. Parlamentet rekommenderar att EU:s medlemsstater följer de metoder som kommissionen har utvecklat för användningen av Rio-markörerna för offentligt utvecklingsbistånd med ett klimatmål. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU att följa principen om konsekvens i utvecklingspolitiken (PCD), som fastställs i artikel 208 i FEUF, eftersom den utgör en grundläggande aspekt av EU:s bidrag till Parisavtalet. Parlamentet pekar därför på behovet av att se till att det råder överensstämmelse mellan EU:s utvecklings-, handels-, jordbruks-, energi- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringen har både direkta och indirekta effekter på jordbruksproduktiviteten. Parlamentet upprepar sitt krav på en omvälvande förändring i det sätt som vi producerar och konsumerar mat mot ekologiska jordbruksmetoder, i linje med slutsatserna från den internationell studie av hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling (IAASTD) och rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat. Parlamentet ställer sig positivt till de initiativ som livsmedels- och jordbruksorganisationen (FAO) har vidtagit för att öka ekologiskt jordbruk för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utforma sin utvecklingspolitik i enlighet med detta, bland annat inom ramen för jordbruksinvesteringarna för EFSD. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att de ökade koldioxidutsläppen från transport och internationell handel undergräver effektiviteten i EU:s klimatförändringsstrategi. Parlamentet noterar att främjande av exportledd utveckling, inklusive genom exportorienterat industriellt jordbruk, är svårt att förena med de nödvändiga begränsningarna för klimatförändringar. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet anser att EU bör undersöka sätt att införa kontroller för europeisk handel med och konsumtion av skogsriskvaror, såsom soja, palmolja, eukalyptus, nötkött, läder och kakao, med beaktande av de lärdomar som har dragits av FLEGT-handlingsplanen och Timmerförordningen och från EU:s åtgärder för att reglera andra försörjningskedjor för att avsluta eller förhindra allvarliga skador. Parlamentet noterar att nyckeln till framgången med sådana insatser är att genomföra spårbarhet och obligatoriska krav på kundkontroll i hela försörjningskedjan. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att snabbt stoppa utlåningen till fossila bränsleprojekt och uppmanar EU:s medlemsstater att sluta alla exportkreditgarantier till fossila bränsleprojekt. Parlamentet efterfrågar särskilda offentliga garantier till förmån för gröna investeringar, tillsammans med märken och skatteförmåner för gröna investeringsfonder, samt utfärdande av gröna obligationer. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar vikten av att verkställa det globala målet för anpassning och mobilisera stora nya fonder för anpassning i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbinda sig till en betydande ökning av den anpassade finansiering som de tillhandahåller. Parlamentet erkänner också behovet av framsteg på frågan om förlust och skada, för vilka ytterligare resurser bör höjas genom innovativa källor för offentliga finanser med hjälp av Warszawas internationella mekanism. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar behovet av nedifrån-och-upp-projekt som är lokalt ledda och som når särskilt utsatta människor och samhällen. Parlamentet noterar att den nuvarande betoningen på blandningsverksamhet och garantier för att underlätta privata investeringar gynnar stora projekt och kräver en lämplig balans i användningen av biståndsmedel. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar att luftfartsindustrin är starkt beroende av koldioxidkompensation och att skogkompensationer är svåra att mäta och omöjligt att garantera. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att koldioxidkompensations- och reduktionssystemet för internationell luftfart (Corsia) och andra projekt inte på något sätt skadar livsmedelssäkerhet, markrättigheter, ursprungsbefolkningars rättigheter eller biologisk mångfald, och att principen om fria och väl underbyggda förhandsgodkännanden respekteras. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentets roll

| 79. | Europaparlamentet anser att eftersom parlamentet måste godkänna internationella överenskommelser och spelar en central roll i det inhemska genomförandet av Parisavtalet i egenskap av medlagstiftare, måste det ingå i EU:s delegation. Parlamentet förväntar sig därför att få närvara vid EU:s samordningsmöten i Katowice och att få tillgång till alla förberedande dokument från och med det att förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska delges alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0280.

(2)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 70.

(3)  EUT L 236, 14.09.2017, s. 1.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/ Europa___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  UNEP, The Emissions Gap Report 2017 – The emissions gap and its implications, s. 18.

(8)  EUT L 350, 29.12.2017, s. 7.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

14:e mötet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (COP14)

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om det 14:e mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (COP14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2015Tillståndet för naturen i Europeiska unionen: Rapport om tillstånd och trender för naturtyper och arter som omfattas av fågel- och habitatdirektiven under perioden 2007–2012 i enlighet med kraven i artikel 17 i habitatdirektivet och artikel 12 i fågeldirektivet (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2015Tillståndet för naturen i Europeiska unionen: Rapport om tillstånd och trender för naturtyper och arter som omfattas av fågel- och habitatdirektiven under perioden 2007–2012 i enlighet med kraven i artikel 17 i habitatdirektivet och artikel 12 i fågeldirektivet (COM(2015)0219),

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om det fjortonde mötet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (nedan kallad mångfaldskonventionen) (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 och O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om det fjortonde mötet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (nedan kallad mångfaldskonventionen) (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 och O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Uppdragsbeskrivningen i den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, som antogs 2010 av parterna i mångfaldskonventionen handlar om effektiva och brådskande åtgärder för att hejda förlusten av biologisk mångfald (de oerhört mångskiftande ekosystem, arter och genetiska resurser som finns i vår omgivning) så det säkerställs att ekosystemen senast 2020 är motståndskraftiga och fortsätter att tillhandahålla väsentliga tjänster för att trygga planetens mångfald av liv och bidra till människors välbefinnande och fattigdomsutrotning. |
| --- | --- |

A.

Uppdragsbeskrivningen i den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, som antogs 2010 av parterna i mångfaldskonventionen handlar om effektiva och brådskande åtgärder för att hejda förlusten av biologisk mångfald (de oerhört mångskiftande ekosystem, arter och genetiska resurser som finns i vår omgivning) så det säkerställs att ekosystemen senast 2020 är motståndskraftiga och fortsätter att tillhandahålla väsentliga tjänster för att trygga planetens mångfald av liv och bidra till människors välbefinnande och fattigdomsutrotning.

| B. | Den 2050-vision som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, nämligen ett liv i harmoni med naturen, innebär att den biologiska mångfalden 2050 ska värdesättas, bevaras och återställas samt användas på ett klokt sätt, så att ekosystemtjänster kan upprätthållas, en frisk planet kan understödjas och de fördelar som är nödvändiga för alla människor kan tillhandahållas. |
| --- | --- |

B.

Den 2050-vision som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, nämligen ett liv i harmoni med naturen, innebär att den biologiska mångfalden 2050 ska värdesättas, bevaras och återställas samt användas på ett klokt sätt, så att ekosystemtjänster kan upprätthållas, en frisk planet kan understödjas och de fördelar som är nödvändiga för alla människor kan tillhandahållas.

| C. | 2050-visionen stöds av fem övergripande mål: (a) att ta itu med de underliggande orsakerna till att biologisk mångfald går förlorad genom att integrera biologisk mångfald i alla förvaltnings- och samhällsfrågor, (b) att minska det direkta trycket på den biologiska mångfalden och främja en hållbar användning, (c) att förbättra tillståndet för den biologiska mångfalden genom att skydda ekosystem, arter och genetisk mångfald, (d) att öka de fördelar som biologisk mångfald och ekosystemtjänster ger alla människor, och (e) att stärka genomförandet genom delaktighetsbaserad planering, kunskapshantering och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

C.

2050-visionen stöds av fem övergripande mål: (a) att ta itu med de underliggande orsakerna till att biologisk mångfald går förlorad genom att integrera biologisk mångfald i alla förvaltnings- och samhällsfrågor, (b) att minska det direkta trycket på den biologiska mångfalden och främja en hållbar användning, (c) att förbättra tillståndet för den biologiska mångfalden genom att skydda ekosystem, arter och genetisk mångfald, (d) att öka de fördelar som biologisk mångfald och ekosystemtjänster ger alla människor, och (e) att stärka genomförandet genom delaktighetsbaserad planering, kunskapshantering och kapacitetsuppbyggnad.

| D. | Nagoyaprotokollet syftar till att säkerställa en rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användningen av genetiska resurser. |
| --- | --- |

D.

Nagoyaprotokollet syftar till att säkerställa en rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användningen av genetiska resurser.

| E. | EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU och bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald på global nivå fram till 2020, med beaktande av den biologiska mångfaldens egenvärde och ekosystemtjänsternas avgörande bidrag till människors välbefinnande och ekonomiska välstånd. |
| --- | --- |

E.

EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU och bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald på global nivå fram till 2020, med beaktande av den biologiska mångfaldens egenvärde och ekosystemtjänsternas avgörande bidrag till människors välbefinnande och ekonomiska välstånd.

| F. | EU och dess medlemsstater har antagit Agenda 2030 och de mål för hållbar utveckling som åtföljer den och som innehåller krav på att vi förändrar vår värld och skyddar vår planet, inbegripet livet på land och i vattnet, och har förbundit sig att genomföra den fullt ut. |
| --- | --- |

F.

EU och dess medlemsstater har antagit Agenda 2030 och de mål för hållbar utveckling som åtföljer den och som innehåller krav på att vi förändrar vår värld och skyddar vår planet, inbegripet livet på land och i vattnet, och har förbundit sig att genomföra den fullt ut.

| G. | Försämringar av ekosystemen innebär stora sociala och ekonomiska förluster för EU. |
| --- | --- |

G.

Försämringar av ekosystemen innebär stora sociala och ekonomiska förluster för EU.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet noterar med oro att Aichimålen för biologisk mångfald för 2020 inte kommer att uppnås om den nuvarande tillbakagången för den biologiska mångfalden får fortsätta, och uppmanar alla parter och intressenter i mångfaldskonventionen att intensifiera sina ansträngningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förbinda sig till omedelbara, betydande och kompletterande insatser för att bevara den biologiska mångfalden så att EU:s mål kan uppnås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att skyddet av den biologiska mångfalden på global nivå är en stor utmaning och därmed ett strategiskt EU-intresse som bör ägnas största politiska uppmärksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt samarbeta, särskilt genom sina externa instrument, med tredjeländer för att främja och stärka åtgärderna för och styrningen av bevarandet av den biologiska mångfalden, särskilt i alla multilaterala avtal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett övergripande system för att åtgärda frågan om bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att engagera sig starkt för en ytterligare stärkning av mångfaldskonventionen och att inta en ledande roll i utarbetandet av ramen för perioden efter 2020, särskilt inför de fjortonde och femtonde mötena i partskonferensen, och att öppet redovisa sina visioner och prioriteringar för den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att bevarandet och återställandet av den biologiska mångfalden bidrar till förverkligandet av flertalet mål för hållbar utveckling och är avgörande för att uppnå EU:s politiska mål rörande bland annat miljö, livsmedelstrygghet, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hälsa, katastrofriskreducering och migration. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att bevarandet av biologisk mångfald och ekosystem är av naturen synergistiskt och en grundläggande del i en hållbar utveckling. Parlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna behöver säkerställa att biologisk mångfald och en mer samstämd miljöpolitik integreras i EU:s samtliga interna och externa politikområden, också med tanke på deras åtagande att uppnå målen för hållbar utveckling fullt ut senast 2030. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att man absolut måste ta itu med de huvudsakliga orsakerna till förlusten och försämringen av biologisk mångfald genom att tillämpa ett långsiktigt strategiskt tillvägagångssätt, och utarbeta och genomföra effektiva beslut och åtgärder som att kartlägga och bevara skyddade områden på grundval av ett områdes känslighet, förekomsten av utrotningshotade arter eller fastställda kunskapsluckor och/eller effektiv förvaltning, för att begränsa förlusten av biologisk mångfald och de negativa effekterna på ursprungsbefolkningars och lokala befolkningars territorier och försörjningsmöjligheter, att återställa ekosystem och ekosystemtjänster även utanför skyddade områden, att integrera biologisk mångfald i andra sektorer, såsom jordbruk, skogsbruk, planering av markanvändning, utvecklingssamarbete, forskning och innovation, transport, gruvdrift och hälsa, och att avskaffa snedvridna subventioner. Parlamentet anser också att förlusten av biologisk mångfald måste hejdas, tillsammans med sina skadeverkningar för marken och på lokalsamhällens och urbefolkningars uppehälle. |
| --- | --- |

6.

Genomförande av konventionen och den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020

| 7. | Europaparlamentet påminner om att COP14 i Egypten sammanfaller med den tjugofemte årsdagen för mångfaldskonventionens ikraftträdande. Parlamentet anser därför att man ovillkorligen måste göra mer för att genomföra den nuvarande strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, fokusera på uppnåendet av Aichimålen för biologisk mångfald och de centrala delarna i Nagoyaprotokollet och arbeta för en ambitiös strategisk plan och genomförandemekanism för perioden efter 2020, mot bakgrund av ett scenario för 2050 som beaktar nya utmaningar på området biologisk mångfald i linje med Agenda 2030 och målen för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhäver betydelsen av Aichimålen för biologisk mångfald för att uppnå Agenda 2030 och dess globala mål för hållbar utveckling, särskilt hållbarhetsmål 14 (om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling) och hållbarhetsmål 15 (om att skydda ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar med oro att bedömningar (3) av bevarandestatusen för arter och livsmiljötyper av naturvårdsintresse visar att det i EU endast är 7 procent av marina arter och 9 procent av marina livsmiljötyper som har en gynnsam bevarandestatus, och att 27 procent av bedömningarna av arter och 66 procent av bedömningarna av livsmiljötyper visar en ogynnsam bevarandestatus. |
| --- | --- |

9.

Den globala ramen för biologisk mångfald för perioden efter 2020

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till åtgärder för att den globala ramen för biologisk mångfald för perioden efter 2020 ska bli mer ambitiös och fungera bättre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt verka för utvecklingen av tydliga, kvantitativa, mätbara mål med resultatindikatorer, bättre uppföljningsinstrument, åtagandeförfaranden och mekanismer med gemensamma standarder för granskning och rapportering, efter modell av Parisavtalets mekanismer, för att förbättra insynen och parternas ansvarsskyldighet och den övergripande effektiviteten i nästa globala ram för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en starkare internationell ram för att skydda den biologiska mångfalden på global nivå, så att dess nu aktuella tillbakagång kan hejdas och den kan återställas i så hög grad som möjligt. Parlamentet anser att en sådan ram bör bygga på mål och frivilliga åtaganden, och omfatta nationellt fastställda bidrag, med stöd av lokala och regionala bidrag, och andra lämpliga instrument, finansiella åtaganden och förbättrade garantier för kapacitetsuppbyggnad, samt en mekanism för översyn vart femte år, med betoning på bättre förvaltning av skyddade områden och effektivare bevarandeåtgärder samt en stigande ambitionsnivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att man måste minimera den tidsåtgång som kan uppstå från att den globala ramen för biologisk mångfald för perioden efter 2020 antagits tills den hunnit omsättas i form av nationella mål för biologisk mångfald, så att inte konkreta åtgärder för att hejda förlusten av biologisk mångfald försenas. |
| --- | --- |

12.

Ekonomiska överväganden och finansiering

| 13. | Europaparlamentet understryker att ekonomisk tillväxt kan bli till nytta för hållbar utveckling endast om den inte försämrar den biologiska mångfalden och naturens förmåga att bidra till människors välbefinnande, och betonar vikten av fler naturbaserade lösningar för att hjälpa samhällen att hantera komplicerade utmaningar med sociala och ekonomiska inslag på ett fullständigt hållbart sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det behövs en tillräcklig finansiering av biologisk mångfald. Parlamentet understryker att en integrering av aspekter på biologisk mångfald och en eventuell öronmärkning av medel för biologisk mångfald i den kommande fleråriga budgetramen skulle bli till stor nytta för förverkligandet av 2050-visionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja inrättandet av nya internationella finansieringsmekanismer för bevarande av den biologiska mångfalden som är kopplade till mångfaldskonventionen, och understryker den viktiga roll som privata finansieringsinitiativ spelar i detta avseende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att investeringarna måste öka för att åtagandena i Parisavtalet ska kunna uppfyllas så att effekterna av klimatförändringarna på den biologiska mångfalden kan minskas och för att säkerställa samstämmighet mellan politiken, dels för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, dels för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

16.

Skogsbruk och jordbruk

| 17. | Europaparlamentet välkomnar omnämnandet av skogsbrukets och jordbrukets potential i rekommendation 10.2.g (XXI/1.) till partskonferensens beslut. Parlamentet understryker att jordbruk och bevarande av biologisk mångfald står nära varandra. Parlamentet betonar att ett hållbart jordbruk och skogsbruk i hög grad bidrar till mångfalden av arter, livsmiljöer och ekosystem och minskar effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar dock det intensiva jordbrukets negativa effekter på den biologiska mångfalden, särskilt i fråga om avskogning och användning av bekämpningsmedel. Parlamentet påminner om den oroväckande minskningen av antalet pollinatörer, som är centrala för välfungerande ekosystem. Parlamentet uppmanar parterna att engagera sig starkt för ett hållbart jordbruk och skogsbruk, inklusive genom krav på främjande av agroekologiska metoder, utfasning av skadliga växtskyddsmedel och strategier för att skydda mark och livsmiljöer. |
| --- | --- |

18.

Innovation

| 19. | Europaparlamentet välkomnar omnämnandet av teknisk utveckling i 10.2.h (XXI/1.). Parlamentet påminner om den viktiga roll som innovation, forskning och utveckling spelar för uppnåendet av målen i 2050-visionen, och uppmanar parterna att särskilt fokusera på kopplingen mellan bevarandet av den biologiska mångfalden och fördelarna för människors hälsa och ekonomiska välstånd, och att samordna datainsamlingsåtgärder. |
| --- | --- |

19.

Kapacitetsuppbyggnad, allmänhetens medvetenhet och engagemang från alla aktörer

| 20. | Europaparlamentet betonar att kapacitetsuppbyggnad och åtgärder för att öka medvetenheten om bland annat värdet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster är avgörande för ett framgångsrikt genomförande. Parlamentet välkomnar därför att COP13 i sitt beslut XIII/23 och i rekommendationen XXI/1 antagit en handlingsplan på kort sikt (2017–2022) för att förbättra och stödja såväl kapacitetsuppbyggnad som sin kommunikationsstrategi, och uppmanar COP14 att bygga vidare på dessa viktiga frågor. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av ett omfattande och samverkansbaserat förfarande när man utformar ramen för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet tas upp i XXI/1. inför COP14, och uppmanar parterna att främja en större medvetenhet hos allmänheten och ett flerpartsdeltagande för att säkerställa skräddarsydda lösningar med lokala samhällen och ursprungsbefolkningar för att främja en hållbar markanvändning till förmån för ökad biologisk mångfald, så att regionala skillnader i landskap och livsmiljöer till fullo beaktas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att aktivt arbeta för en flerpartsmetod där regionala och lokala aktörer deltar, något som är mycket viktigt för att den biologiska mångfalden ska kunna värdesättas, skyddas, bevaras, användas på ett hållbart sätt samt återställas, och betonar att ett ökat engagemang med och mellan olika ledningsnivåer och sektorer samt företagsplattformar för biologisk mångfald kommer att skapa möjligheter att bättre förverkliga målen för biologisk mångfald och integrera mål för biologisk mångfald i andra politikområden. |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 2.

(2)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 38.

(3)  Rapport från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster 2018: The Regional Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services for Europe and Central Asia.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012 En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012 En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av artiklarna 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet),

| — | med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13,

| — | med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 14 maj 2018 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 14 maj 2018 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 maj 2018 Europeiska planeringsterminen 2018 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 maj 2018 Europeiska planeringsterminen 2018 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2018)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Årlig tillväxtöversikt 2018 (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Årlig tillväxtöversikt 2018 (COM(2017)0690),

| — | med beaktande av utkastet till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet av den 22 november 2017 – Följedokument till kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Årlig tillväxtöversikt för 2018 (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet av den 22 november 2017 – Följedokument till kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Årlig tillväxtöversikt för 2018 (COM(2017)0674),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (3),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 22 november 2017 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 22 november 2017 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken för euroområdet (COM(2017)0770),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 22 november 2017 Rapport om förvarningsmekanismen 2018 (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 22 november 2017 Rapport om förvarningsmekanismen 2018 (COM(2017)0771),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Utkast till budgetplaner 2018: Samlad bedömning (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2017 Utkast till budgetplaner 2018: Samlad bedömning (COM(2017)0800),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ‘Investing in children: breaking the cycle of disadvantage SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ‘Investing in children: breaking the cycle of disadvantage SWD(2017)0258),

| — | med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser av den 7 mars 2011 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser av den 7 mars 2011 (4),

| — | med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016 Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016 Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016 Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016 En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016 En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016 Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016 Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av paketet om den cirkulära ekonomin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet om den cirkulära ekonomin (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016 Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016 Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2016 om samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2016)0127), och dess bilagor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2016 om samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2016)0127), och dess bilagor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2018 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2018 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (14),

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: Current and future income adequacy in old age in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: Current and future income adequacy in old age in the EU,

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2018 om åldrande: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2016-2070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2018 om åldrande: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2016-2070),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (15),

| — | med beaktande av den (reviderade) europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den (reviderade) europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen (16),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning i samband med Europeiska unionens inledande rapport (september 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning i samband med Europeiska unionens inledande rapport (september 2015),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från mars 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från mars 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0329/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0329/2018), och av följande skäl:

| A. | I juni 2018 låg den säsongskorrigerade arbetslösheten i euroområdet på 8,3 %, vilket är en nedgång från 9,0 % i juni 2017 och den lägsta nivån i euroområdet sedan december 2008. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer är mycket stora med tanke på att den lägsta arbetslösheten i juni bland medlemsstater i euroområdet noterades i Malta (3,9 %) och Tyskland (3,4 %), och den högsta arbetslösheten, vilket fortfarande är ett orosmoment, observerades i Grekland (20,2 % i november 2018) och Spanien (15,2 %), vars anställningsgrad var 57,8 % respektive 65,5 %. |
| --- | --- |

A.

I juni 2018 låg den säsongskorrigerade arbetslösheten i euroområdet på 8,3 %, vilket är en nedgång från 9,0 % i juni 2017 och den lägsta nivån i euroområdet sedan december 2008. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer är mycket stora med tanke på att den lägsta arbetslösheten i juni bland medlemsstater i euroområdet noterades i Malta (3,9 %) och Tyskland (3,4 %), och den högsta arbetslösheten, vilket fortfarande är ett orosmoment, observerades i Grekland (20,2 % i november 2018) och Spanien (15,2 %), vars anställningsgrad var 57,8 % respektive 65,5 %.

| B. | I juni 2018 låg ungdomsarbetslösheten i euroområdet på 16,9 %, jämfört med 18,9 % i juni 2017. Trots att arbetslösheten fortsätter att minska är den fortsatt oacceptabelt hög och mer än två gånger högre än den sammanlagda genomsnittsarbetslösheten. En av tre unga personer är arbetslös i vissa länder. Huvudansvaret för att ta itu med arbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna vad gäller att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik för att bland annat skapa lämpliga jobbtillfällen med skäliga löner. |
| --- | --- |

B.

I juni 2018 låg ungdomsarbetslösheten i euroområdet på 16,9 %, jämfört med 18,9 % i juni 2017. Trots att arbetslösheten fortsätter att minska är den fortsatt oacceptabelt hög och mer än två gånger högre än den sammanlagda genomsnittsarbetslösheten. En av tre unga personer är arbetslös i vissa länder. Huvudansvaret för att ta itu med arbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna vad gäller att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik för att bland annat skapa lämpliga jobbtillfällen med skäliga löner.

| C. | Även skillnaderna i ungdomsarbetslöshet mellan medlemsstaterna i euroområdet är stora, då den lägsta ungdomsarbetslösheten i juni 2018 i euroområdet noterades i Malta (5,5 %) och Tyskland (6,2 %), och den högsta konstaterades i Grekland (42,3 % i april 2018), Spanien (34,1 %) och Italien (32,6 %). |
| --- | --- |

C.

Även skillnaderna i ungdomsarbetslöshet mellan medlemsstaterna i euroområdet är stora, då den lägsta ungdomsarbetslösheten i juni 2018 i euroområdet noterades i Malta (5,5 %) och Tyskland (6,2 %), och den högsta konstaterades i Grekland (42,3 % i april 2018), Spanien (34,1 %) och Italien (32,6 %).

| D. | Några medlemsstater står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, såsom lågt deltagande och bristande färdigheter och kvalifikationer. Det finns ett växande behov av konkreta åtgärder för integrering eller återintegrering av icke förvärvsarbetande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Några medlemsstater står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, såsom lågt deltagande och bristande färdigheter och kvalifikationer. Det finns ett växande behov av konkreta åtgärder för integrering eller återintegrering av icke förvärvsarbetande för att möta efterfrågan på arbetsmarknaden.

| E. | Den sammanlagda sysselsättningsgraden för euroområdet 2017 uppgick till 71 %, samtidigt som sysselsättningsgraden för kvinnor uppgick till 65,4 %. Målet för EU enligt Europa 2010-strategin är att nå 75 % sysselsättning för personer i åldrarna 20–64, bland annat genom att vidare inkludera kvinnor, äldre arbetstagare och genom att integrera migranter bättre i arbetsstyrkan. Euroområdets sysselsättningsgrad 2016 var högre än den högsta nivån före finanskrisen och växte med 1,5 % under det andra kvartalet 2018 jämfört med samma kvartal föregående år. Den är fortfarande lägre än nivåerna som observerades för ett årtionde sedan i vissa medlemsstaterna, vilket tar i åtanke att detta i östländerna kan förklaras med en långsiktigt minskande befolkning snarare än negativa trender på arbetsmarknaden. Trenden att antalet arbetstimmar per anställd minskar på grund av att deltidsarbetet ökar är oroväckande. År 2017 sågs en lättare nedgång (0,3 %) jämfört med året innan, men fortfarande är siffran cirka 3,0 % lägre än 2008 (17). |
| --- | --- |

E.

Den sammanlagda sysselsättningsgraden för euroområdet 2017 uppgick till 71 %, samtidigt som sysselsättningsgraden för kvinnor uppgick till 65,4 %. Målet för EU enligt Europa 2010-strategin är att nå 75 % sysselsättning för personer i åldrarna 20–64, bland annat genom att vidare inkludera kvinnor, äldre arbetstagare och genom att integrera migranter bättre i arbetsstyrkan. Euroområdets sysselsättningsgrad 2016 var högre än den högsta nivån före finanskrisen och växte med 1,5 % under det andra kvartalet 2018 jämfört med samma kvartal föregående år. Den är fortfarande lägre än nivåerna som observerades för ett årtionde sedan i vissa medlemsstaterna, vilket tar i åtanke att detta i östländerna kan förklaras med en långsiktigt minskande befolkning snarare än negativa trender på arbetsmarknaden. Trenden att antalet arbetstimmar per anställd minskar på grund av att deltidsarbetet ökar är oroväckande. År 2017 sågs en lättare nedgång (0,3 %) jämfört med året innan, men fortfarande är siffran cirka 3,0 % lägre än 2008 (17).

| F. | Arbetsmarknadssegmentering påverkar framför allt lågkvalificerade, unga och äldre arbetstagare, kvinnor, personer med funktionsnedsättning och personer med invandrarbakgrund, som även oftare är deltidsanställda eller tillfälligt anställda, vilket tillsammans med ovanliga eller atypiska anställningsformer och bedrägligt egenföretagande är kvarstående problem. Sysselsättningsgraden för personer i åldern 55–64 år uppgick 2017 till 57 % i EU, vilket var tio procentenheter lägre än den allmänna sysselsättningsgraden. Skillnaden mellan kvinnor och män var 13 procentenheter, alltså tre procentenheter högre än motsvarande värde för hela befolkningen i arbetsför ålder. Enligt befolkningsstatistikens prognoser ökar antalet äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

F.

Arbetsmarknadssegmentering påverkar framför allt lågkvalificerade, unga och äldre arbetstagare, kvinnor, personer med funktionsnedsättning och personer med invandrarbakgrund, som även oftare är deltidsanställda eller tillfälligt anställda, vilket tillsammans med ovanliga eller atypiska anställningsformer och bedrägligt egenföretagande är kvarstående problem. Sysselsättningsgraden för personer i åldern 55–64 år uppgick 2017 till 57 % i EU, vilket var tio procentenheter lägre än den allmänna sysselsättningsgraden. Skillnaden mellan kvinnor och män var 13 procentenheter, alltså tre procentenheter högre än motsvarande värde för hela befolkningen i arbetsför ålder. Enligt befolkningsstatistikens prognoser ökar antalet äldre arbetstagare.

| G. | Allmän tillgång till sjukvård av god kvalitet är ett grundläggande behov som medlemsstaterna måste tillgodose och investera i. |
| --- | --- |

G.

Allmän tillgång till sjukvård av god kvalitet är ett grundläggande behov som medlemsstaterna måste tillgodose och investera i.

| H. | År 2016 uppgick procentandelen av människor som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning i euroområdet till 23,1 %, vilket är högre än 2009, medan fattigdomen bland förvärvsarbetande uppgick till 9,5 %. Fortfarande löper 118 miljoner EU-medborgare risk att drabbas av fattigdom eller social utanförskap, vilket alltjämt är en miljon fler än före krisen. Detta motsvarar definitivt inte målet enligt Europa 2020-strategin att minska risken för fattigdom och social uteslutning med 20 miljoner jämfört med 2008 års värden. Samtidigt som den materiella fattigdomen minskar, ökar den monetära fattigdomen liksom risken för att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

H.

År 2016 uppgick procentandelen av människor som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning i euroområdet till 23,1 %, vilket är högre än 2009, medan fattigdomen bland förvärvsarbetande uppgick till 9,5 %. Fortfarande löper 118 miljoner EU-medborgare risk att drabbas av fattigdom eller social utanförskap, vilket alltjämt är en miljon fler än före krisen. Detta motsvarar definitivt inte målet enligt Europa 2020-strategin att minska risken för fattigdom och social uteslutning med 20 miljoner jämfört med 2008 års värden. Samtidigt som den materiella fattigdomen minskar, ökar den monetära fattigdomen liksom risken för att drabbas av fattigdom.

| I. | Långtidsarbetslösheten i euroområdet minskar (från 5 % 2016 till 4,4 % 2017) men svarar fortfarande för omkring 48,5 % av den totala arbetslösheten, vilket är en oacceptabelt hög nivå. |
| --- | --- |

I.

Långtidsarbetslösheten i euroområdet minskar (från 5 % 2016 till 4,4 % 2017) men svarar fortfarande för omkring 48,5 % av den totala arbetslösheten, vilket är en oacceptabelt hög nivå.

| J. | Enligt 2018 års rapport över sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa (ESDE) är den begränsade produktivitetstillväxt per anställd som påverkar löneutvecklingen kopplad till faktorer såsom en högre andel deltidsjobb och ett lägre antal arbetstimmar. |
| --- | --- |

J.

Enligt 2018 års rapport över sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa (ESDE) är den begränsade produktivitetstillväxt per anställd som påverkar löneutvecklingen kopplad till faktorer såsom en högre andel deltidsjobb och ett lägre antal arbetstimmar.

| K. | Deltidsarbetet och tillfälliga anställningsavtal i euroområdet har legat på en stabil nivå sedan 2013, emedan de utgjorde en stor andel av den sammanlagda anställningsgraden, och 2017 stod deltidsarbete för 21,2 % av all sysselsättning. Nivån av deltidsarbete bland kvinnor (31,4 %) är betydligt högre än bland män (8,2 %), ett fenomen som kan påverka inkomst och tillgång till socialt skydd. År 2016 var unga människor kraftigt överrepresenterade i fråga om tidsbegränsade avtal, då 43,8 % av de anställda i åldern 15–24 år. |
| --- | --- |

K.

Deltidsarbetet och tillfälliga anställningsavtal i euroområdet har legat på en stabil nivå sedan 2013, emedan de utgjorde en stor andel av den sammanlagda anställningsgraden, och 2017 stod deltidsarbete för 21,2 % av all sysselsättning. Nivån av deltidsarbete bland kvinnor (31,4 %) är betydligt högre än bland män (8,2 %), ett fenomen som kan påverka inkomst och tillgång till socialt skydd. År 2016 var unga människor kraftigt överrepresenterade i fråga om tidsbegränsade avtal, då 43,8 % av de anställda i åldern 15–24 år.

| L. | Tillräckliga pensioner är fortfarande en utmaning, eftersom risken för social utestängning ökar med åldern, och även pensionsklyftan mellan könen på 37 % är fortsatt en utmaning för många äldre kvinnor, med en ökad risk för fattigdom och social utestängning som följd. Pensionsrättigheterna för personer med atypiskt arbete eller verksamhet som egenföretagare är lägre än för anställda. |
| --- | --- |

L.

Tillräckliga pensioner är fortfarande en utmaning, eftersom risken för social utestängning ökar med åldern, och även pensionsklyftan mellan könen på 37 % är fortsatt en utmaning för många äldre kvinnor, med en ökad risk för fattigdom och social utestängning som följd. Pensionsrättigheterna för personer med atypiskt arbete eller verksamhet som egenföretagare är lägre än för anställda.

| M. | Tillgången till sociala tjänster såsom barnomsorg, hälso- och sjukvård samt överkomliga tjänster för långtidsvård eller rörlighet har stor inverkan på hur långt inkomsterna räcker, i synnerhet för personer med låg inkomst eller personer som är beroende av socialt skydd. |
| --- | --- |

M.

Tillgången till sociala tjänster såsom barnomsorg, hälso- och sjukvård samt överkomliga tjänster för långtidsvård eller rörlighet har stor inverkan på hur långt inkomsterna räcker, i synnerhet för personer med låg inkomst eller personer som är beroende av socialt skydd.

| 1. | Europaparlamentet noterar att medan de ekonomiska förutsättningarna i euroområdet är gynnsamma och arbetslösheten sjunker stadigt har denna ekonomiska återhämtning inte varit jämnt fördelad över euroområdet och det finns mycket utrymme för förbättring i fråga om ekonomisk konvergens, kampen mot ungdoms- och långtidsarbetslöshet, könsdiskriminering, segmentering på arbetsmarknaden och ojämlikhet, särskilt för sårbara grupper samt i fråga om att minska antalet personer som arbetar under deras kompetensnivå, fattigdom i allmänhet och fattigdom hos sysselsatta i synnerhet, eliminering av barnfattigdom och främjande av produktivitet och löneökning. Europaparlamentet observerar att inkomstklyftorna hade varit mycket högre om det inte vore för sociala överföringars omdistribuerande verkan, vilket 2015 minskade antalet personer som riskerade fattigdom med en tredjedel (33,7 %). Europaparlamentet beklagar det faktum att dess inverkan var otillräcklig och av varierande storlek över medlemsstaterna, där inkomstklyftorna krympte med över 20 % i Belgien, Finland och Irland men med mindre än 10 % i Estland, Grekland, Italien, Lettland och Portugal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att tillgången till sociala rättigheter och ett fungerande och effektivt socialt skyddsnät som ger tillräckligt skydd för alla arbetstagare, oavsett deras anställningsförhållande, anställningsform eller avtal är viktiga grundförutsättningar, jämte aktiv och hållbar arbetsmarknadslagstiftning, för att minska fattigdom och socialt utanförskap, i synnerhet för de mest sårbara, vilket säkerställer inkluderande arbetsmarknader och stärker euroområdets ekonomiska motståndskraft och konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det stärkta ekonomiska stödet, via stödprogrammet för strukturreformer, som syftar till att medlemsstaterna ska kunna genomföra sina reformer för att skapa kvalitet i arbetet och därmed främja sysselsättningen, minska arbetslösheten genom att inrikta sig på långtids- och ungdomsarbetslöshet, samt öka lönenivåerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att utvidga omfattningen av stödprogrammet för strukturreformer för att inbegripa länder som för närvarande inte ingår i euroområdet, i syfte att främja ekonomisk och social sammanhållning i hela EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens landsspecifika rekommendationer för 2018 är en viktig del av den europeiska planeringsterminen, och välkomnar att sociala utmaningar särskilt uppmärksammas i dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa politisk samstämmighet mellan de landsspecifika rekommendationerna och att respektera stabilitets- och tillväxtpaktens flexibilitetsklausul enligt rådets gemensamt överenskomna ståndpunkt om flexibilitet i stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet noterar med oro att enbart 50 % av rekommendationerna för 2017 har genomförts till fullo eller delvis, och uppmuntrar därför medlemsstaterna att intensifiera insatserna för att genomföra rekommendationerna, i synnerhet på områdena






  — | fattigdom och socialt utanförskap, inklusive barnfattigdom och fattigdom hos förvärvsarbetande, särskilt bland sårbara grupper, |
| --- | --- | --- |

4.

—

fattigdom och socialt utanförskap, inklusive barnfattigdom och fattigdom hos förvärvsarbetande, särskilt bland sårbara grupper,

| — | ungdoms- och långtidsarbetslöshet i enlighet med rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (18), |
| --- | --- |

—

ungdoms- och långtidsarbetslöshet i enlighet med rådets rekommendation om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (18),

| — | inkomstklyftor, |
| --- | --- |

—

inkomstklyftor,

| — | löneutveckling, |
| --- | --- |

—

löneutveckling,

| — | bekämpning av problemet med avhopp från skolan och det höga antalet unga som varken arbetar eller studerar, |
| --- | --- |

—

bekämpning av problemet med avhopp från skolan och det höga antalet unga som varken arbetar eller studerar,

| — | utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning, |
| --- | --- |

—

utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning,

| — | hållbara och tillräckliga pensionssystem, |
| --- | --- |

—

hållbara och tillräckliga pensionssystem,

| — | sjukvård, särskilt långtidsvård, |
| --- | --- |

—

sjukvård, särskilt långtidsvård,

| — | trygg och anpassningsbar anställning, |
| --- | --- |

—

trygg och anpassningsbar anställning,

| — | jämställdhet, i synnerhet deltagande på arbetsmarknaden samt löne- och pensionsklyftor. |
| --- | --- |

—

jämställdhet, i synnerhet deltagande på arbetsmarknaden samt löne- och pensionsklyftor.

| 5. | Europaparlamentet betonar därför att skapandet av lämpligt arbete, tillgång till socialt skydd oavsett anställningsrelation eller avtalstyp och löneutveckling har en avsevärd inverkan på minskningen av ojämlikhet, risken för fattigdom och socialt utanförskap och kommer att förbättra levnadsstandarden och främja den ekonomiska återhämtningen. Parlamentet understryker att medlemsstaternas reformer enligt kommissionens landsspecifika rekommendationer därför bör fokuseras på åtgärder som ökar produktiviteten och hållbar utveckling, bidrar till nya jobb av hög kvalitet och minskar ojämlikhet och fattigdom, särskilt barnfattigdom. Parlamentet uppmuntrar skapandet av tillsvidareanställningar samtidigt som man säkerställer anpassningsbarhet, främjar en inkluderande arbetsmarknad och säkerställer en rättvis balans mellan arbets- och privatliv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 13 mars 2018 Övervakning av genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2018)0130), vilket ansluter pelaren till den europeiska planeringscykeln i och med att prioriteringarna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter återspeglas i analysen av de åtgärder som vidtagits och de framsteg som gjorts på nationell nivå. Parlamentet understryker att EU:s sociala mål och åtaganden måste ha samma tyngd som de ekonomiska målen, Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka sociala rättigheter genom att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter på ett sätt som skapar en verklig social dimension i EU (genom lagstiftning, mekanismer för politikutformning och finansiella instrument på lämplig nivå). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att arbetsmarknaderna i euroområdet skiljer sig åt avsevärt, vilket är ett hinder för att de ska fungera väl. Parlamentet efterlyser, utan att göra avkall på subsidiaritetsprincipen, välutformad arbetsmarknadspolitik och reformer som skapar sysselsättning av god kvalitet, främjar lika möjligheter, likabehandling av arbetstagare och den sociala och solidariska ekonomin, underlättar lika tillträde till arbetsmarknaden och socialt skydd, underlättar arbetskraftens rörlighet, återintegrerar arbetslösa och bekämpar ojämlikhet och skillnader mellan könen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta social och ekonomisk politik i enlighet med principerna i kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (19), och särskilt att säkerställa ett tillräckligt inkomststöd, tillgängliga arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet, och påminner om att dessa faktorer betraktas som grundläggande för att nå ett hållbart resultat. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller behovet av att öka sysselsättningsgraden och skapa meningsfull sysselsättning, i synnerhet bland långtidsarbetslösa, lågkvalificerade, unga och äldre arbetstagare, kvinnor, migranter, personer med funktionsnedsättning och marginaliserade grupper såsom romerna, i syfte att uppnå Europa 2020-målet om en sysselsättningsgrad på minst 75 % och minska de sociala och ekonomiska riskerna för dessa grupper, särskilt barnfattigdom och fattigdom hos yrkesverksamma samt dessa gruppers sociala utanförskap. Parlamentet understryker vikten av att minska det antal människor som lever i fattigdom genom att uppnå Europa 2020-målet om att minska fattigdomen med 20 miljoner människor. Parlamentet understryker vikten av att minska barnfattigdom genom en EU-omfattande barngaranti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta åtgärder och strategier i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att tillgodose sociala behov hos de som saknar tillträde till arbetsmarknader, nämligen personer som är ytterst eftersatta, såsom hemlösa, barn och unga och personer med kroniska fysiska och mentala hälsoproblem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser nationella strategier och samordning på EU-nivå för att bekämpa åldersdiskriminering på arbetsmarknaderna till följd av ett allt större antal äldre arbetstagare inom EU:s arbetskraft, bland annat informationskampanjer om rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling (20), och en anpassning av arbetshälso- och säkerhetsföreskrifter, i syfte att skapa hållbar sysselsättning, ta hänsyn till nya och framväxande arbetsrelaterade risker, ge möjligheter till livslångt lärande och bedriva bättre politik för att förena arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i euroområdet att dra full fördel av de positiva ekonomiska prognoserna och införa arbetsmarknadsreformer som fokuserar på förutsägbara, säkra och öppna anställningsformer, juridiskt trygga anställningsavtal som beskriver anställningsvillkoren tydligt, genom att bekämpa och förebygga bedrägligt egenföretagande och tillhandahålla tillräckligt socialt skydd, oavsett anställningsförhållande eller avtalstyp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta och genomföra förslaget till rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd och att uppmuntra människor med atypiskt arbete att delta i system för socialt skydd. Parlamentet betonar vikten av förhandlingar om ett ambitiöst direktiv om förutsägbara och transparenta arbetsvillkor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i omsorgstjänster under hela livscykeln, att fortsätta att sträva efter att nå målen för 2002 års Barcelonaprocess om barnomsorg och att utveckla omsorgsmålen för äldre och personer i beroendeställning. Parlamentet anser att tillhandahållande av omsorgstjänster inom familjen inte bör inverka negativt på sociala förmåner eller pensionsförmåner. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang att medlemsstaterna säkerställer att ackumuleringen av pensionsrättigheter är tillräcklig. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska pensionsklyftan mellan könen, och säkerställa rättvisa mellan generationerna genom anständiga och tillräckliga pensionsförmåner för att utrota fattigdom bland äldre, och samtidigt garantera pensionssystemens långsiktiga hållbarhet samt främja högre sysselsättning av god kvalitet som medför högre bidrag till de allmänna pensionssystemen och inte lägger en för tung börda på den yngre generationen. Parlamentet noterar med oro att pensionsklyftan mellan könen, samt andelen förtidspensionerade, fortfarande är betydande i flertalet medlemsstater i euroområdet. Parlamentet framhåller att pensionssystemen kan göras mer hållbara genom att bland annat minska arbetslösheten, bekämpa svartjobb och integrera migranter och flyktingar på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendation i 2018 års Pension Adequacy Report om behovet av en holistisk övervägning av tillräcklig inkomst för äldre och pensionssystemens ekonomiska hållbarhet. Parlamentet efterlyser även ytterligare analyser av situationen för de allra äldsta, vars pensionsrättigheter kan ha minskat med tiden på grund av inflation. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas reformer av sina socialskyddssystem måste syfta till att få de som kan arbeta att delta på arbetsmarknaden, genom att det ska löna sig att arbeta. Parlamentet betonar att inkomststöd bör riktas till de mest behövande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att andelen lediga anställningar i euroområdet var 2,1 % under det första kvartalet 2018, vilket är en uppgång från 1,9 % under 2017. Parlamentet betonar att lämpliga färdigheter kan förvärvas och att kompetensglappet kan hanteras genom att förbättra kvaliteten på, åtkomsten och tillgången till samt rimliga kostnader för utbildning, däribland riktad utbildning av god kvalitet genom ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och stärkta åtgärder för kompetensutveckling och omskolning, med särskild tonvikt på grundläggande färdigheter samt icke-formella vuxenutbildningsmöjligheter, och att detta kräver tillräckligt stöd, bland annat finansiering på EU-nivå utan att göra avkall på artikel 149 i EUF-fördraget och nationell och regional nivå. Parlamentet efterlyser i detta hänseende riktade åtgärder för att stödja utsatta grupper såsom romer, personer med funktionsnedsättning, unga med högst grundskoleutbildning, långtidsarbetslösa, migranter och flyktingar. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att stärka yrkesutbildningens relevans för arbetsmarknaden och vidta åtgärder för att öka dess attraktionskraft jämfört med akademiska karriärvägar. Parlamentet stöder fortsatt genomförande och uppföljning av initiativet Kompetenshöjningsvägar som tillhandahåller viktiga färdigheter för 2000-talet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera en heltäckande utbildning i digitala färdigheter och att beakta övergången till den digitala ekonomin i samband med kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet finner det oroande att de genomsnittliga offentliga utbildningsanslagen uttryckt som procentandel av BNP har sjunkit varje år mellan 2009 och 2016 i EU-19 (21). Parlamentet betonar att välfinansierad offentlig utbildning är avgörande för jämlikhet och social integration. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar med stor oro att det alltjämt finns många EU-medborgare med svag läs- och skrivförmåga eller läs- och skrivsvårigheter, däribland funktionell analfabetism och bristande mediekompetens, vilket är mycket oroande med tanke på hur det påverkar deras möjligheter att på ett meningsfullt och ändamålsenligt sätt delta i det offentliga livet och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar till främjande av varvade utbildningssystem och liknande politiska åtgärder. Parlamentet betonar att en effektiv koppling mellan utbildning, forskning, innovation och arbetsmarknad kan få avgörande betydelse för skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att en säker och lämplig inlärningsmiljö är av avgörande betydelse för att studenterna och lärarna ska trivas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram särskilda åtgärder inom sysselsättnings-, utbildnings- och socialpolitiken för att se till att personer med funktionsnedsättning och personer från mindre gynnade förhållanden verkligen inkluderas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av att planera och främja strukturerade och moderna yrkesvägledningsprogram i skolorna, särskilt på landsbygden, i gränsregioner, i bergsområden och på öar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet stöder studerandes, arbetstagares, idrottsutövares och artisters rörlighet i EU och euroområdet. Parlamentet befarar dock att de betydande skillnaderna i levnads- och arbetsvillkor i euroområdet ger upphov till ofrivillig migration och därmed ytterligare förvärrar effekterna av den så kallade kunskapsflykten. Parlamentet framhåller att en viktig förutsättning för att man ska kunna ta itu med problemet med kunskapsflykt är att man skapar anständiga arbetstillfällen och främjar effektiva strategier för utbildning och yrkesvägledning. Parlamentet efterlyser framtida utbildnings- och sysselsättningspolitiska åtgärder för att på ett effektivt sätt ta itu med denna företeelse, bland annat genom en fullständig utveckling av det europeiska utbildningsområdet. Parlamentet betonar hur viktigt det är att utveckla ett europeiskt studentkort för att främja rörlighet i utbildningssyfte och underlätta det ömsesidiga erkännandet av certifikat, utbildningsbevis och yrkeskvalifikationer och minska de administrativa bördorna och kostnaderna för studenter och utbildningsinstitut. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det av riktmärkena i Utbildning 2020 framgår att andelen 15-åringar som är lågpresterande i läsning, matematik och naturvetenskap bör vara lägre än 15 % senast 2020. Parlamentet gläder sig över att det i den nya sociala resultattavlan har införts ett riktmärke för underprestationer i skolan för 15-åringar (bristande matematikkunskaper enligt programmet för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att enligt riktmärkena i Utbildning 2020 ska man senast 2020 uppnå målet om att minst 95 % av alla barn (från fyra års ålder till skolpliktig ålder) ska delta i förskoleverksamhet. Parlamentet betonar att ”barnomsorg” i den sociala resultattavlan endast omfattar en indikator, nämligen för barn under tre år inom den formella barnomsorgen. Parlamentet påpekar att det saknar information om täckningen för äldre barn under skolpliktig ålder samt information om storleken på barnomsorgsutbudet mätt i antal timmar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beaktar den positiva roll som öppen utbildning och öppna universitet spelar när det gäller att förvärva kunskaper och färdigheter, särskilt nätbaserade utbildningsprogram för arbetstagare, eftersom detta är en dynamisk form av lärande som tillgodoser de aktuella behoven och deltagarnas intressen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om minst en tredubbling av anslagen till Erasmus+ i nästa fleråriga budgetram, i syfte att nå ut till många fler ungdomar, ungdomsorganisationer och skolelever och lärlingar i hela Europa. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet riktas mot personer med mindre gynnsam socioekonomisk bakgrund, så att de kan delta i programmet, liksom mot personer med funktionsnedsättning, i överensstämmelse med EU:s och medlemsstaternas skyldigheter enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om den strategiska potentialen i de kulturella och kreativa sektorerna som en källa till sysselsättning och välstånd i EU. Parlamentet betonar att de kulturella och kreativa sektorerna utgör 11,2 % av alla privata företag och 7,5 % av alla personer som är sysselsatta i EU:s totala ekonomi, och att de står för 5,3 % av det totala europeiska bruttoförädlingsvärdet. Parlamentet betonar de kulturella och kreativa sektorernas roll när det gäller att bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och deras bidrag till den ekonomiska tillväxten, innovationen och sysselsättningen, särskilt ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med tillräckliga investeringar och tillräcklig planering på utbildningsområdet, särskilt när det gäller digital kompetens och programmering, för att säkra unionens konkurrenskraft, tillgången på kvalificerad arbetskraft och arbetskraftens anställbarhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla incitament och tekniskt bistånd till ungdomar så att de kan starta sina företag och att föreslå åtgärder för att främja entreprenörskap även i skolornas läroplaner i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att genomföra reformer som förbereder arbetsmarknaden och arbetskraften i alla åldrar och från alla bakgrunder på den digitala omvandlingen med ett flexibelt, användarcentrerat tillvägagångssätt, i synnerhet genom att tillhandahålla livslång inlärning och utbildning inom digitala färdigheter, vilket är avgörande för en kunskapsbaserad ekonomi. Parlamentet understryker hur viktigt det är med en livslång karriärvägledning för att garantera att individer deltar i lämplig, flexibel utbildning av hög kvalitet samt utnyttjar karriärvägar. Parlamentet påminner i detta sammanhang om den begränsade nyttan av kompetensprognoser på grund av att arbetsmarknaden snabbt kan förändras och betonar i detta hänseende vikten av övergripande färdigheter såsom kommunikation, problemlösning, kreativitet och inlärningsförmåga, som stärker individernas motståndskraft och förmåga att anpassa sig till förändringar och tillägna sig nya färdigheter under hela livet. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att säkerställa att de nationella systemen för socialt skydd tillhandahåller adekvat skydd till arbetstagare inom nya former av arbete och med nya former av avtal samt lämpligt skydd för dem som inte kan arbeta och dem som inte kan hitta arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta arbetsmarknadspolitik som stöder rörlighet mellan sektorerna och omskolning av arbetstagare, vilket kommer att bli allt viktigare i takt med att våra arbetsmarknader anpassas efter den digitala omvandlingen av våra ekonomier. Parlamentet betonar i detta hänseende behovet av att involvera både arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer för att säkerställa en rättvis övergång. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i euroområdet att genomföra de reformer som krävs för att öka den sociala investeringen för att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemens tillgänglighet, överkomlighet, kvalitet och kostnadseffektivitet. Parlamentet efterlyser ett nytt europeiskt mål för att avsevärt öka antalet friska levnadsår genom att prioritera förebyggande åtgärder och medicinsk behandling i EU:s hälso- och sjukvårdspolitik. Parlamentet efterlyser aktivt drivna hälsofrämjande kampanjer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en europeisk strategi för tillgängliga långtidsvårdssystem av god kvalitet, i enlighet med ett rättighets- och samhällsbaserat förhållningssätt till vård, omsorg och stöd vid långvarigt behov. Parlamentet efterlyser betydande investeringar i långtidsvårdstjänster för att ha beredskap inför de beräknade ökade behoven på grund av demografiska förändringar. Parlamentet erkänner att långtidsvårdssektorn erbjuder bristande arbetsvillkor och efterlyser en utvärdering av arbete inom vård och omsorg och arbetsvillkoren inom vård- och omsorgstjänster för att säkerställa kvalitet inom långtidsvården. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att det behövs väl utformade strategier för bättre balans mellan arbetsliv och privatliv, däribland tillhandahållande av överkomlig tidig och allmän barnomsorg, balansering av rollen som omsorgsgivare mellan män och kvinnor, främjande av flexibla arbetsformer och införande av förmånlig föräldraledighet eller ledighet för vårdnadshavare. Parlamentet anser i detta avseende att ett snabbt antagande av ett balanserat direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare är ett nödvändigt steg för att förbättra balansen mellan arbetsliv och privatliv. Parlamentet efterlyser även ett europeiskt initiativ, skydd och sociala tjänster för informella omsorgsgivare. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller vikten av att stärka den strukturerade civila och sociala dialogen och deltagandet från arbetsgivarorganisationers, fackföreningars och civilsamhällesorganisationers sida när det gäller att bidra till utvecklingen och genomförandet av sysselsättnings- och socialpolitik och sysselsättnings- och socialreformer samt deras aktiva engagemang i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att i syfte att behålla och öka sin globala konkurrenskraft måste arbetsmarknadens regelverk i medlemsstaterna vara tydligt, enkelt och flexibelt samtidigt som höga arbetsrättsliga standarder upprätthålls. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  EUT C 179, 25.5.2018, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0181.

(4)  EUT C 155, 25.5.2011, s. 10.

(5)  Direktiv (EU) 2018/849, (EU) 2018/850, (EU) 2018/851 och (EU) 2018/852.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0325.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0078.

(8)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 89.

(9)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 200.

(10)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 156.

(11)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 135.

(12)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(13)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(14)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 117.

(15)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 157.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId= sv&pubId=8030&furtherPubs=yes

(18)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1.

(19)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(20)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(21)  Uppgifter från Eurostat.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (2018/2855(RSP)).

(2020/C 345/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, framför allt artiklarna 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 och 52, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt artiklarna 8, 9, 10, 11, 13, 16 och 17, och protokollet till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt artikel 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, framför allt artiklarna 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 och 52, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt artiklarna 8, 9, 10, 11, 13, 16 och 17, och protokollet till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt artikel 3,

| — | med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artiklarna 2, 17, 19, 20 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artiklarna 2, 17, 19, 20 och 25,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och dess tillhörande protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och dess tillhörande protokoll,

| — | med beaktande av den undersökning som det brittiska underhuset gjort av falska nyheter och den femte interimsrapporten från dess utskott för digitala frågor, kultur, medier och idrott om desinformation och falska nyheter (Disinformation and ”fake news”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning som det brittiska underhuset gjort av falska nyheter och den femte interimsrapporten från dess utskott för digitala frågor, kultur, medier och idrott om desinformation och falska nyheter (Disinformation and ”fake news”),

| — | med beaktande av de utfrågningar som hållits i det amerikanska representanthusets utskott för energi och handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de utfrågningar som hållits i det amerikanska representanthusets utskott för energi och handel,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 av den 12 juli 2016 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och Förenta staterna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 av den 12 juli 2016 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och Förenta staterna (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 6 oktober 2015, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (5), C-362/14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 6 oktober 2015, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (5), C-362/14,

| — | med beaktande av domstolens dom av den 25 januari 2018, Maximilian Schrems mot Facebook Ireland Limited (6), C-498/16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 25 januari 2018, Maximilian Schrems mot Facebook Ireland Limited (6), C-498/16,

| — | med beaktande av domstolens dom av den 5 juni 2018, Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein mot Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH, C-210/161 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 5 juni 2018, Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein mot Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH, C-210/161 (7),

| — | med beaktande av den formella begäran från David Caroll riktad till Cambridge Analytica om att ta fram hans personuppgifter och uppge källan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den formella begäran från David Caroll riktad till Cambridge Analytica om att ta fram hans personuppgifter och uppge källan,

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 3/2018 av den 19 mars 2018 om manipulation via internet och personuppgifter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 3/2018 av den 19 mars 2018 om manipulation via internet och personuppgifter (8),

| — | med beaktande av artikel 29-gruppens riktlinjer av den 3 oktober 2017 om automatiserat individuellt beslutsfattande och profilering vid tillämpning av förordning (EU) 2016/679 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 29-gruppens riktlinjer av den 3 oktober 2017 om automatiserat individuellt beslutsfattande och profilering vid tillämpning av förordning (EU) 2016/679 (9),

| — | med beaktande av de två uppsättningarna skriftliga svar på frågor som inte besvarades vid mötet mellan Europaparlamentets gruppledare och Facebooks verkställande direktör, Mark Zuckerberg, offentliggjorda av Facebook den 23 maj (10) respektive den 4 juni 2018 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de två uppsättningarna skriftliga svar på frågor som inte besvarades vid mötet mellan Europaparlamentets gruppledare och Facebooks verkställande direktör, Mark Zuckerberg, offentliggjorda av Facebook den 23 maj (10) respektive den 4 juni 2018 (11),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019 (12), kommissionens rekommendation av den 12 september 2018 om nätverk för valsamarbete, insyn på nätet, skydd mot cyberincidenter och bekämpning av desinformationskampanjer i samband med val till Europaparlamentet, (C(2018)5949), och kommissionens meddelande av den 12 september 2018Att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019 (12), kommissionens rekommendation av den 12 september 2018 om nätverk för valsamarbete, insyn på nätet, skydd mot cyberincidenter och bekämpning av desinformationskampanjer i samband med val till Europaparlamentet, (C(2018)5949), och kommissionens meddelande av den 12 september 2018Att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet (COM(2018)0637),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 12 september 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 12 september 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet (COM(2018)0636),

| — | med beaktande av kommissionens vägledning av den 12 september 2018 om tillämpningen av EU:s dataskyddslagstiftning i samband med val (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vägledning av den 12 september 2018 om tillämpningen av EU:s dataskyddslagstiftning i samband med val (COM(2018)0638),

| — | med beaktande av de djupgående utfrågningar som på uppdrag av Europaparlamentet hållits av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de djupgående utfrågningar som på uppdrag av Europaparlamentet hållits av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet,

| — | med beaktande av rapporterna från den brittiska dataskyddsmyndigheten (Information Commissioner’s Office) om utredningen av användning av dataanalys och politiska kampanjer samt rapporten Democracy disrupted (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från den brittiska dataskyddsmyndigheten (Information Commissioner’s Office) om utredningen av användning av dataanalys och politiska kampanjer samt rapporten Democracy disrupted (13),

| — | med beaktande av beläggen från den europeiska konsumentorganisationen (BEUC), vilka presenterades den 25 juni 2018 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beläggen från den europeiska konsumentorganisationen (BEUC), vilka presenterades den 25 juni 2018 (14),

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionen av den 23 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionen av den 23 oktober 2018,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Undersökande journalistik avslöjade och offentliggjorde betydande dataläckor i form av Facebooks användaruppgifter i samband med det tillträde som Facebook beviljade tredjepartsapplikationer och det därpå följande missbruket av dessa uppgifter för valkampanjer samt andra personuppgiftsincidenter som senare uppdagades i fråga om personuppgifter som innehades och hade samlats in av stora företag inom sociala medier. |
| --- | --- |

A.

Undersökande journalistik avslöjade och offentliggjorde betydande dataläckor i form av Facebooks användaruppgifter i samband med det tillträde som Facebook beviljade tredjepartsapplikationer och det därpå följande missbruket av dessa uppgifter för valkampanjer samt andra personuppgiftsincidenter som senare uppdagades i fråga om personuppgifter som innehades och hade samlats in av stora företag inom sociala medier.

| B. | Dessa personuppgiftsincidenter påverkade människor överallt i världen, även unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare bosatta i unionen, och en rad olika nationella parlament höll utfrågningar, gjorde utredningar och offentliggjorde sina slutsatser i detta sammanhang. |
| --- | --- |

B.

Dessa personuppgiftsincidenter påverkade människor överallt i världen, även unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare bosatta i unionen, och en rad olika nationella parlament höll utfrågningar, gjorde utredningar och offentliggjorde sina slutsatser i detta sammanhang.

| C. | Nämnda personuppgiftsincidenter ägde rum under en längre tid. De berörda företagen agerade då i strid med tillämplig dataskyddslagstiftning på unionsnivå, särskilt direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG. |
| --- | --- |

C.

Nämnda personuppgiftsincidenter ägde rum under en längre tid. De berörda företagen agerade då i strid med tillämplig dataskyddslagstiftning på unionsnivå, särskilt direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG.

| D. | Det missbruk av uppgifter som avslöjades inom ramen för Cambridge Analytica-skandalen ägde rum innan den allmänna dataskyddsförordningen började tillämpas. |
| --- | --- |

D.

Det missbruk av uppgifter som avslöjades inom ramen för Cambridge Analytica-skandalen ägde rum innan den allmänna dataskyddsförordningen började tillämpas.

| E. | Facebook har bekräftat att inga uppgifter om vare sig bankkonton, kreditkort eller nationella identitetsuppgifter delats med Cambridge Analytica. |
| --- | --- |

E.

Facebook har bekräftat att inga uppgifter om vare sig bankkonton, kreditkort eller nationella identitetsuppgifter delats med Cambridge Analytica.

| F. | Cambridge Analytica har påstått att uppgiftsbehandlingen officiellt gjordes för forskningsändamål, men i ett senare skede överläts de insamlade uppgifterna för att användas för politiska och kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

F.

Cambridge Analytica har påstått att uppgiftsbehandlingen officiellt gjordes för forskningsändamål, men i ett senare skede överläts de insamlade uppgifterna för att användas för politiska och kommersiella ändamål.

| G. | Den första reaktionen från de berörda företagens sida motsvarade inte de förväntningar som man kan ställa och gjorde det inte heller möjligt för de berörda myndigheterna på nationell nivå och unionsnivå att genomföra en fullständig och oberoende utredning och revision. |
| --- | --- |

G.

Den första reaktionen från de berörda företagens sida motsvarade inte de förväntningar som man kan ställa och gjorde det inte heller möjligt för de berörda myndigheterna på nationell nivå och unionsnivå att genomföra en fullständig och oberoende utredning och revision.

| H. | Ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet höll en inledande diskussion inom stängda dörrar med Facebooks verkställande direktör och grundare, Mark Zuckerberg, den 22 maj 2018, och detta möte resulterade i talmanskonferensens begäran till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om att, tillsammans med utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi, hålla djupgående uppföljande utfrågningar. |
| --- | --- |

H.

Ordförandena för de politiska grupperna i Europaparlamentet höll en inledande diskussion inom stängda dörrar med Facebooks verkställande direktör och grundare, Mark Zuckerberg, den 22 maj 2018, och detta möte resulterade i talmanskonferensens begäran till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om att, tillsammans med utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi, hålla djupgående uppföljande utfrågningar.

| I. | Tre utfrågningar om Facebook/Cambridge Analytica-fallets inverkan på frågor med anknytning till uppgiftsskydd, valprocesser, falska nyheter och sociala mediers marknadsposition hölls den 4 juni, den 25 juni och den 2 juli 2018 med deltagande av de berörda ledamöterna av Europeiska kommission, den verkställande direktören för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande, den brittiska dataskyddsmyndigheten, den brittiska valkommissionens verkställande direktör, berörda medborgare och Facebook. |
| --- | --- |

I.

Tre utfrågningar om Facebook/Cambridge Analytica-fallets inverkan på frågor med anknytning till uppgiftsskydd, valprocesser, falska nyheter och sociala mediers marknadsposition hölls den 4 juni, den 25 juni och den 2 juli 2018 med deltagande av de berörda ledamöterna av Europeiska kommission, den verkställande direktören för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande, den brittiska dataskyddsmyndigheten, den brittiska valkommissionens verkställande direktör, berörda medborgare och Facebook.

| J. | Facebook vägrade för samtliga tre utfrågningar att avdela personal på lämplig teknisk nivå och på passande ansvarsnivå, med den tekniska sakkunskap och de kunskaper i övrigt som efterlystes av utskottsordförandena, och skickade i stället personer ur sitt Public Policy-team. De uppgifter som Facebooks företrädare tillhandahöll under utfrågningarna var vaga när det gällde de konkreta och specifika åtgärder som vidtagits för att säkerställa fullständig efterlevnad av EU:s dataskyddslagstiftning, och var snarare av allmän karaktär. |
| --- | --- |

J.

Facebook vägrade för samtliga tre utfrågningar att avdela personal på lämplig teknisk nivå och på passande ansvarsnivå, med den tekniska sakkunskap och de kunskaper i övrigt som efterlystes av utskottsordförandena, och skickade i stället personer ur sitt Public Policy-team. De uppgifter som Facebooks företrädare tillhandahöll under utfrågningarna var vaga när det gällde de konkreta och specifika åtgärder som vidtagits för att säkerställa fullständig efterlevnad av EU:s dataskyddslagstiftning, och var snarare av allmän karaktär.

| K. | I sitt yttrande 3/2018 uttrycker Europeiska datatillsynsmannen upp farhågor i samband med manipulation via internet och personuppgifter, och argumenterar även för att konkurrensrätten spelar en avgörande roll i arbetet med att säkerställa ansvarsskyldighet för de dominerande aktörerna på marknaden och skydda demokratin mot en alltför stark ställning på marknaden för sådana aktörer. De enskilda medborgarnas intressen bör avspeglas bättre när man bedömer potentiellt missbruk av en dominerande ställning eller fusioner av företag, som kan ha samlat på sig en betydande informationsbaserad makt. |
| --- | --- |

K.

I sitt yttrande 3/2018 uttrycker Europeiska datatillsynsmannen upp farhågor i samband med manipulation via internet och personuppgifter, och argumenterar även för att konkurrensrätten spelar en avgörande roll i arbetet med att säkerställa ansvarsskyldighet för de dominerande aktörerna på marknaden och skydda demokratin mot en alltför stark ställning på marknaden för sådana aktörer. De enskilda medborgarnas intressen bör avspeglas bättre när man bedömer potentiellt missbruk av en dominerande ställning eller fusioner av företag, som kan ha samlat på sig en betydande informationsbaserad makt.

| L. | I sitt yttrande av den 3 oktober 2017 framhöll artikel 29-gruppen att profilering och automatiska beslutsprocesser kan utgöra betydande risker för privatpersoners rättigheter och friheter, och att det därför är nödvändigt att vidta ändamålsenliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

L.

I sitt yttrande av den 3 oktober 2017 framhöll artikel 29-gruppen att profilering och automatiska beslutsprocesser kan utgöra betydande risker för privatpersoners rättigheter och friheter, och att det därför är nödvändigt att vidta ändamålsenliga skyddsåtgärder.

| M. | Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande påpekade att Facebook/Cambridge Analytica-fallet ägde rum innan den allmänna dataskyddsförordningen trädde i kraft, vilket innebär att systemet med ansvarig tillsynsmyndighet enligt den allmänna dataskyddsförordningen inte var tillämpligt. Utredningen leddes av den brittiska dataskyddsmyndigheten. |
| --- | --- |

M.

Europeiska dataskyddsstyrelsens ordförande påpekade att Facebook/Cambridge Analytica-fallet ägde rum innan den allmänna dataskyddsförordningen trädde i kraft, vilket innebär att systemet med ansvarig tillsynsmyndighet enligt den allmänna dataskyddsförordningen inte var tillämpligt. Utredningen leddes av den brittiska dataskyddsmyndigheten.

| N. | Facebook har medgett att företaget ingick ett avtal med en applikationsutvecklare utan att ha gjort en förhandskontroll av dess villkor, enligt vilka den sistnämnda förbehöll sig rätten att lämna ut personuppgifter till tredje part. Detta förbiseende fick allvarliga konsekvenser, och sådana metoder var olagliga redan enligt den då tillämpliga dataskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

N.

Facebook har medgett att företaget ingick ett avtal med en applikationsutvecklare utan att ha gjort en förhandskontroll av dess villkor, enligt vilka den sistnämnda förbehöll sig rätten att lämna ut personuppgifter till tredje part. Detta förbiseende fick allvarliga konsekvenser, och sådana metoder var olagliga redan enligt den då tillämpliga dataskyddslagstiftningen.

| O. | I skrivande stund pågår förhandlingar om förordningen om integritet och elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

O.

I skrivande stund pågår förhandlingar om förordningen om integritet och elektronisk kommunikation.

| P. | Europeiska dataskyddsstyrelsen har uppgett att cirka 100 gränsöverskridande fall redan är under behandling inom ramen för mekanismen för enhetlighet enligt den allmänna dataskyddsförordningen. Denna mekanism samordnar de nationella dataskyddsmyndigheternas åtgärder för att säkerställa en gemensam strategi för upprätthållande av EU:s dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

P.

Europeiska dataskyddsstyrelsen har uppgett att cirka 100 gränsöverskridande fall redan är under behandling inom ramen för mekanismen för enhetlighet enligt den allmänna dataskyddsförordningen. Denna mekanism samordnar de nationella dataskyddsmyndigheternas åtgärder för att säkerställa en gemensam strategi för upprätthållande av EU:s dataskyddslagstiftning.

| Q. | Facebook, som har undertecknat skölden för skydd av privatlivet, har bekräftat att personuppgifter för upp till 2,7 miljoner unionsmedborgare fanns med bland dem som otillbörligt användes av det politiska konsultföretaget Cambridge Analytica. |
| --- | --- |

Q.

Facebook, som har undertecknat skölden för skydd av privatlivet, har bekräftat att personuppgifter för upp till 2,7 miljoner unionsmedborgare fanns med bland dem som otillbörligt användes av det politiska konsultföretaget Cambridge Analytica.

| R. | Den 28 september 2018 offentliggjorde Facebook att en extern aktör hade attackerat företagets system och utnyttjat en sårbarhet som avslöjade åtkomsttokens för 50 miljoner Facebook-konton. Den irländska dataskyddsmyndigheten och andra dataskyddsmyndigheter har inlett utredningar av dessa uppgifter för att bedöma efterlevnaden av EU:s dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

R.

Den 28 september 2018 offentliggjorde Facebook att en extern aktör hade attackerat företagets system och utnyttjat en sårbarhet som avslöjade åtkomsttokens för 50 miljoner Facebook-konton. Den irländska dataskyddsmyndigheten och andra dataskyddsmyndigheter har inlett utredningar av dessa uppgifter för att bedöma efterlevnaden av EU:s dataskyddslagstiftning.

| S. | Förenta staternas federala handelskommission (Federal Trade Commission, FTC) undersöker för närvarande huruvida Facebook underlåtit att agera i enlighet med sina utfästelser vad gäller skydd av privatlivet, inbegripet att följa skölden för skydd av privatlivet, eller om företaget gjort sig skyldigt till illojala metoder som åsamkat konsumenterna betydande skada, i strid med FTC-akten och den tidigare uppgörelsen mellan FTC och Facebook, från 2011. |
| --- | --- |

S.

Förenta staternas federala handelskommission (Federal Trade Commission, FTC) undersöker för närvarande huruvida Facebook underlåtit att agera i enlighet med sina utfästelser vad gäller skydd av privatlivet, inbegripet att följa skölden för skydd av privatlivet, eller om företaget gjort sig skyldigt till illojala metoder som åsamkat konsumenterna betydande skada, i strid med FTC-akten och den tidigare uppgörelsen mellan FTC och Facebook, från 2011.

| T. | Fyra konsumentorganisationer i Belgien, Italien, Spanien och Portugal har väckt kollektiv talan mot Facebook och kräver i detta sammanhang ekonomisk ersättning för berörda Facebookanvändare i respektive land. |
| --- | --- |

T.

Fyra konsumentorganisationer i Belgien, Italien, Spanien och Portugal har väckt kollektiv talan mot Facebook och kräver i detta sammanhang ekonomisk ersättning för berörda Facebookanvändare i respektive land.

| U. | BEUC konstaterade i samband med de belägg som presenterades den 25 juni 2018 att det är nödvändigt att säkerställa ansvarsskyldighet för plattformar vad avser tredjeparters tillgång till personuppgifter. BEUC argumenterar också, i anslutning till nämnda belägg, för att företag bör göra mer i syfte att säkerställa robusta ansvarsstrukturer med avseende på sina partners tillgång till personuppgifter och fortsatta utnyttjande av uppgifterna i fråga. |
| --- | --- |

U.

BEUC konstaterade i samband med de belägg som presenterades den 25 juni 2018 att det är nödvändigt att säkerställa ansvarsskyldighet för plattformar vad avser tredjeparters tillgång till personuppgifter. BEUC argumenterar också, i anslutning till nämnda belägg, för att företag bör göra mer i syfte att säkerställa robusta ansvarsstrukturer med avseende på sina partners tillgång till personuppgifter och fortsatta utnyttjande av uppgifterna i fråga.

| V. | Den brittiska dataskyddsmyndighetens utredning omfattade även kopplingen mellan Cambridge Analytica, dess moderbolag SCL Elections Limited och företaget Aggregate IQ och inbegrep påståenden om att personuppgifter från Facebook kan ha missbrukats av båda sidorna i samband med den brittiska folkomröstningen om EU-medlemskapet och kan ha använts för att nå väljare under 2016 års presidentval i Förenta staterna. Den brittiska dataskyddsmyndighetens utredning bedrevs huvudsakligen på grundval av 1998 års dataskyddsakt (Data Protection Act) och 2003 års förordningar om skydd av privatlivet samt elektronisk kommunikation (Privacy and Electronic Communications Regulations), även om man försökte dra slutsatser mot bakgrund av den kommande allmänna dataskyddsförordningen, när så krävdes. |
| --- | --- |

V.

Den brittiska dataskyddsmyndighetens utredning omfattade även kopplingen mellan Cambridge Analytica, dess moderbolag SCL Elections Limited och företaget Aggregate IQ och inbegrep påståenden om att personuppgifter från Facebook kan ha missbrukats av båda sidorna i samband med den brittiska folkomröstningen om EU-medlemskapet och kan ha använts för att nå väljare under 2016 års presidentval i Förenta staterna. Den brittiska dataskyddsmyndighetens utredning bedrevs huvudsakligen på grundval av 1998 års dataskyddsakt (Data Protection Act) och 2003 års förordningar om skydd av privatlivet samt elektronisk kommunikation (Privacy and Electronic Communications Regulations), även om man försökte dra slutsatser mot bakgrund av den kommande allmänna dataskyddsförordningen, när så krävdes.

| W. | Det brittiska underhusets utskott för kultur, medier och idrott har tagit del av belägg som visat på påstådd rysk inblandning i valprocesser inom EU, och har eftertryckligen uppmanat de behöriga nationella myndigheterna att utreda dessa anklagelser. I Förenta staterna tillsattes i maj 2017 en särskild åklagare med uppdrag att utreda eventuell rysk inblandning i 2016 års presidentval och därmed sammanhängande frågor. Denna utredning pågår fortfarande. |
| --- | --- |

W.

Det brittiska underhusets utskott för kultur, medier och idrott har tagit del av belägg som visat på påstådd rysk inblandning i valprocesser inom EU, och har eftertryckligen uppmanat de behöriga nationella myndigheterna att utreda dessa anklagelser. I Förenta staterna tillsattes i maj 2017 en särskild åklagare med uppdrag att utreda eventuell rysk inblandning i 2016 års presidentval och därmed sammanhängande frågor. Denna utredning pågår fortfarande.

| X. | Den brittiska dataskyddsmyndigheten har tillställt Facebook en avsiktsanmälan att ålägga böter på 500 000 brittiska pund för bristande transparens och säkerhetsproblem med anknytning till den insamling av uppgifter som utgjorde en överträdelse av den första och den sjunde dataskyddsprincipen enligt 1998 års dataskyddsakt. |
| --- | --- |

X.

Den brittiska dataskyddsmyndigheten har tillställt Facebook en avsiktsanmälan att ålägga böter på 500 000 brittiska pund för bristande transparens och säkerhetsproblem med anknytning till den insamling av uppgifter som utgjorde en överträdelse av den första och den sjunde dataskyddsprincipen enligt 1998 års dataskyddsakt.

| Y. | Den brittiska dataskyddsmyndigheten har redan utfärdat 23 förhandsmeddelanden till 17 olika organisationer och privatpersoner – inbegripet Facebook den 23 februari 2018 – där man begär tillhandahållande av information från organisationerna på ett strukturerat sätt. Facebook bekräftade den 18 maj 2018 att företaget Aggregate IQ utformat och, i vissa fall, placerat ut reklam för kampanjerna Vote to Leave, Vote Leave, BeLeave och Veterans for Britain, vilka fördes i regi av det politiska partiet Democratic Unionist Party (DUP) . |
| --- | --- |

Y.

Den brittiska dataskyddsmyndigheten har redan utfärdat 23 förhandsmeddelanden till 17 olika organisationer och privatpersoner – inbegripet Facebook den 23 februari 2018 – där man begär tillhandahållande av information från organisationerna på ett strukturerat sätt. Facebook bekräftade den 18 maj 2018 att företaget Aggregate IQ utformat och, i vissa fall, placerat ut reklam för kampanjerna Vote to Leave, Vote Leave, BeLeave och Veterans for Britain, vilka fördes i regi av det politiska partiet Democratic Unionist Party (DUP) .

| Z. | Den brittiska dataskyddsmyndigheten har uttryckt oro över de gällande kraven på information riktad till användarna om uppgiftskällorna samt tillgängligheten för – och transparensen med avseende på – de kontroller som erbjuds användarna, och den har också uppgett att Facebooks allmänna information om skydd av personuppgifter och tillhörande kontroller inte på ändamålsenligt sätt informerade användarna om de sannolika användningarna av deras personuppgifter. Den brittiska dataskyddsmyndigheten har tagit upp problem med uppgifter som åtkommits via Facebookplattformen och därefter använts för icke avsedda ändamål eller för ändamål som de registrerade inte rimligen skulle förväntat sig. |
| --- | --- |

Z.

Den brittiska dataskyddsmyndigheten har uttryckt oro över de gällande kraven på information riktad till användarna om uppgiftskällorna samt tillgängligheten för – och transparensen med avseende på – de kontroller som erbjuds användarna, och den har också uppgett att Facebooks allmänna information om skydd av personuppgifter och tillhörande kontroller inte på ändamålsenligt sätt informerade användarna om de sannolika användningarna av deras personuppgifter. Den brittiska dataskyddsmyndigheten har tagit upp problem med uppgifter som åtkommits via Facebookplattformen och därefter använts för icke avsedda ändamål eller för ändamål som de registrerade inte rimligen skulle förväntat sig.

| AA. | Sifferuppgifter från den brittiska valkommissionen har visat att de politiska partierna i Förenade kungariket lagt ut 3,2 miljoner brittiska pund på direktreklam på Facebook under 2017 års allmänna val. |
| --- | --- |

AA.

Sifferuppgifter från den brittiska valkommissionen har visat att de politiska partierna i Förenade kungariket lagt ut 3,2 miljoner brittiska pund på direktreklam på Facebook under 2017 års allmänna val.

| AB. | Sociala nätverk utgör en viktig plattform för politiska partier och offentliga institutioner, där de får möjlighet att närma sig medborgarna. |
| --- | --- |

AB.

Sociala nätverk utgör en viktig plattform för politiska partier och offentliga institutioner, där de får möjlighet att närma sig medborgarna.

| AC. | Globala onlineplattformar står inför utmaningen att motverka falska nyheter på ändamålsenligt sätt mot bakgrund av de olika hot och medielandskap som förekommer i olika länder och regioner. |
| --- | --- |

AC.

Globala onlineplattformar står inför utmaningen att motverka falska nyheter på ändamålsenligt sätt mot bakgrund av de olika hot och medielandskap som förekommer i olika länder och regioner.

| AD. | Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Ett missbruk av sådana tekniker skulle kunna äventyra den grundläggande rätten till information samt mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

AD.

Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Ett missbruk av sådana tekniker skulle kunna äventyra den grundläggande rätten till information samt mediernas frihet och mångfald.

| AE. | Algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens är en förutsättning för att säkerställa att privatpersoner får korrekt information om och klart kan förstå hur deras personuppgifter behandlas. Det bör innebära genomförande av tekniska och operativa åtgärder som säkerställer transparens och icke-diskriminering genom automatiserat beslutsfattande samt förbjuder sannolikhetsberäkning av en privatpersons beteende. Transparensen bör ge privatpersoner meningsfull information om den berörda logiken, innebörden och de planerade konsekvenserna. Detta bör inbegripa information om vilka data som används för utbildning i stordataanalyser och göra det möjligt för privatpersoner att förstå och övervaka de beslut som påverkar dem. |
| --- | --- |

AE.

Algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens är en förutsättning för att säkerställa att privatpersoner får korrekt information om och klart kan förstå hur deras personuppgifter behandlas. Det bör innebära genomförande av tekniska och operativa åtgärder som säkerställer transparens och icke-diskriminering genom automatiserat beslutsfattande samt förbjuder sannolikhetsberäkning av en privatpersons beteende. Transparensen bör ge privatpersoner meningsfull information om den berörda logiken, innebörden och de planerade konsekvenserna. Detta bör inbegripa information om vilka data som används för utbildning i stordataanalyser och göra det möjligt för privatpersoner att förstå och övervaka de beslut som påverkar dem.

| AF. | Vid sitt möte den 2 juli 2018 med ledamöter av Europeiska kommissionen gjorde Facebook utfästelser om att samarbeta med oberoende akademiker och ge dessa tillgång till uppgifter om påstådd manipulation av röster. |
| --- | --- |

AF.

Vid sitt möte den 2 juli 2018 med ledamöter av Europeiska kommissionen gjorde Facebook utfästelser om att samarbeta med oberoende akademiker och ge dessa tillgång till uppgifter om påstådd manipulation av röster.

| 1. | Europaparlamentet förväntar sig att alla onlineplattformar säkerställer full överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning, närmare bestämt den allmänna dataskyddsförordningen och direktiv 2002/58/EG (om integritet och elektronisk kommunikation), och hjälper användarna att förstå hur deras personuppgifter behandlas inom ramen för systemet med riktad reklam, samt ser till att ändamålsenliga kontroller finns att tillgå, vilket förutsätter utverkande av separat samtycke för varje enskilt behandlingsändamål samt ökad transparens vad gäller integritetsinställningarna och utformningen av och synligheten för integritetsrelaterade meddelanden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att undantaget i EU:s dataskyddslagstiftning med hänvisning till forskning aldrig någonsin får användas som ett kryphål för missbruk av uppgifter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar Facebooks uttalande om att företaget använder data från personer som inte använder Facebook uteslutande för att skapa aggregerade uppsättningar data som möjliggör slutsatser om hur tjänsten används. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det behövs en mycket större algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens när det gäller databehandling och dataanalyser som utförs av den privata och den offentliga sektorn och av andra aktörer som använder dataanalyser, som ett centralt redskap för att privatpersoner vederbörligen ska få veta hur deras personuppgifter behandlas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att vallagarna, i denna digitala tidsålder, måste anpassas till den nya digitala verkligheten, och att konventionella valrelaterade skyddsåtgärder (för offlinebruk), t.ex. regler som är tillämpliga på politiska budskap i samband med val, insyn i och gränser för valutgifter, respekt för kampanjfria perioder och likabehandling av kandidater, bör tillämpas även online. Medlemsstaterna bör införa ett obligatoriskt system med digitala avtryck av elektroniska kampanj- och reklaminsatser och genomföra kommissionens rekommendation som syftar till ökad insyn i sponsrad politisk onlinereklam och tillhörande budskap. Varje form av politisk reklam bör innefatta lättillgänglig och begriplig information om den organisation som stått för offentliggörandet och om vem som är rättsligt ansvarig för kostnaderna så att det klart framgår vem som sponsrat kampanjerna, i likhet med de krav på valtrycksaker, som i dag gäller i olika medlemsstater. Unionsmedborgarna bör lätt kunna känna igen sponsrad politisk onlinereklam och tillhörande budskap samt det parti, den stiftelse eller den organisation som står bakom dem. Parlamentet vidhåller dessutom att transparensen även bör omfatta fullständig information om kriterierna för hur målgruppen valts ut för den specifika politiska reklamen och målgruppens förväntade storlek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Facebook har uppdaterat sina integritetsinställningar för att användarna ska kunna välja att inte bli föremål för riktade budskap, inbegripet reklam baserad på uppgifter som erhållits från tredje part och för att personuppgifter om dem, som insamlats av Facebook, inte ska användas för placering av reklam på andra webbplatser eller plattformar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att alla onlineplattformar klart ska skilja mellan dels politisk användning av sina onlinereklamprodukter, dels användning av dem för kommersiella ändamål. Parlamentet påminner om att behandling av personuppgifter för politisk reklam måste ske på annan rättslig grund än behandling av dem för kommersiell reklam. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det krav på att kontrollera identitet, ort och sponsor i samband med politisk reklam som nyligen infördes av Facebook i Förenta staterna är ett bra initiativ som kommer att öka transparensen och bidra till kampen mot utländska aktörers inblandning i valprocesser. Facebook uppmanas eftertryckligen att införa samma krav för politisk reklam i Europa. Medlemsstaterna uppmanas att anpassa sina vallagar i detta avseende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att profilering för politiska och valrelaterade ändamål och profilering på grundval av onlinebeteenden som kan avslöja politiska preferenser, till exempel interaktion med politiskt innehåll, bör förbjudas i den mån den enligt EU:s dataskyddslagstiftning bygger på politiska eller filosofiska åsikter. Parlamentet anser också att plattformar för sociala medier bör övervaka sådana metoder och aktivt underrätta myndigheterna om de förekommer. Parlamentet anser också att det bör vara förbjudet med profilering på grundval av andra uppgifter, såsom socioekonomiska eller demografiska faktorer, för politiska och valrelaterade ändamål. Parlamentet uppmanar politiska partier och andra aktörer som är involverade i val att inte använda profilering för politiska och valrelaterade ändamål. Politiska partier uppmanas att vara transparenta i fråga om sin användning av plattformar och data online. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om de åtgärder som kommissionen har föreslagit för att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet, i synnerhet lagändringen för att skärpa reglerna om finansiering av europeiska politiska partier, som medför en möjlighet att ålägga ekonomiska sanktioner för överträdelser av de gällande dataskyddsbestämmelserna som syftar till att avsiktligt påverka resultatet i val till Europaparlamentet. Parlamentet påminner om att politiska partiers behandling av personuppgifter i EU omfattas av den allmänna dataskyddsförordningen, och om att överträdelser av principer, rättigheter och skyldigheter enligt denna lag skulle resultera i ytterligare böter och sanktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att valinblandning utgör en enorm fara för demokratin som kräver gemensamma insatser från tjänsteleverantörer, tillsynsmyndigheter och politiska aktörer och partier. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det paket som kommissionen lade fram den 12 september 2018 om förberedelserna inför valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner Facebook om dess utfästelser om att ge oberoende akademiker tillgång till uppgifter om påstådd manipulation av röster, och förväntar sig att senast i slutet av 2018 erhålla information om de huvudsakliga slutsatserna och föreslagna avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som Facebook vidtagit för att motverka missbruk av uppgifter, däribland avaktivering eller uteslutning av applikationer som misstänks missbruka användarnas uppgifter. Facebook förväntas agera skyndsamt som svar på rapporter om applikationer som framstår som misstänkta eller som fastställts missbruka uppgifter, och förhindra sådana applikationer från att tillåtas på plattformen från första början. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att plattformar för sociala medier inte bara är passiva plattformar som helt enkelt för samman uppgifter från användarna. Den tekniska utvecklingen har nämligen utvidgat räckvidden och funktionen för sådana företag genom att introducera både reklam och annat innehåll som publiceras baserat på algoritmer. Parlamentet konstaterar att denna nya funktion bör återspeglas i gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att Facebook inte var villigt att avdela personal med lämpliga tekniska kvalifikationer och tillräcklig ansvarsställning i företaget till utfrågningarna, och påpekar att detta skadar unionsmedborgarnas förtroende för sociala plattformar. Parlamentet beklagar även att Mark Zuckerberg inte önskade närvara vid en offentlig utfrågning med ledamöterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att Facebook brutit, inte bara mot EU-medborgarnas förtroende, utan faktiskt mot EU-rätten, och påminner om att en företrädare för Facebook under utfrågningarna bekräftade att Facebook var medvetet om att de allmänna villkoren för appen ”This is your digital life” innefattade att de uppgifter som appen samlade in skulle kunna sändas till tredje part. Parlamentet drar slutsatsen att Facebook medvetet ingick ett avtal med en applikationsutvecklare i vilket företaget uttryckligen tillkännagav att det förbehåller sig rätten att lämna ut personuppgifter till tredje part. Parlamentet drar dessutom slutsatsen att Facebook är registeransvarigt för personuppgifterna och därför juridiskt ansvarigt när det ingår ett avtal med en registerförare som bryter mot EU:s dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar de förbättringar som Facebook åstadkommit på integritetsfronten efter Facebook/Cambridge Analytica-skandalen, men påminner om att Facebook gjort utfästelser om att genomföra en full intern revision, som parlamentet ännu inte fått veta något om. Facebook rekommenderas att genomgripande ändra sin plattform för att säkerställa överensstämmelse med EU:s dataskyddsrätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Facebook att tillåta och göra det möjligt för Enisa och Europeiska dataskyddsstyrelsen att, inom ramen för sina respektive ansvarsområden, genomföra en fullständig och oberoende granskning av företagets plattform, och att framlägga granskningsresultaten för kommissionen, parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet anser att även andra större plattformar bör bli föremål för en sådan revision. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar det trängande behovet av att motverka varje försök att manipulera EU-valen och av att förstärka de regler som gäller för onlineplattformar när det gäller störning av kontons reklamintäkter och webbplatser som sprider desinformation. Parlamentet välkomnar de individuella färdplaner med konkreta åtgärder för att bekämpa desinformation i alla medlemsstater som onlineplattformar och reklamindustrin presenterade för kommissionen den 16 oktober 2018. Parlamentet uppmanar eftertryckligen onlineplattformar att markera innehåll som delats av bottar genom att tillämpa transparenta regler, att påskynda avlägsnandet av falska konton, att respektera rättsliga avgöranden med föreläggande att tillhandahålla uppgifter om dem som skapar olagligt innehåll samt att samarbeta med oberoende faktagranskare och den akademiska världen för att informera användare om desinformation med betydande spridning och att korrigera innehåll när så är möjligt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla onlineplattformar som tillhandahåller reklamtjänster till politiska partier och kampanjer att i säljsupportteamet inkludera expertis som kan bistå politiska partier och kampanjer med specifika råd om transparens och ansvarsskyldighet med avseende på hur man kan förhindra att personuppgifter används för att nå användare. Parlamentet uppmanar alla onlineplattformar som tillåter köpare av reklamtjänster att göra vissa urval att tillhandahålla rättslig rådgivning om dessa köpares ansvar som gemensamt registeransvariga för uppgifterna, till följd av domstolens dom i mål C-210/16. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar alla onlineplattformar att utan dröjsmål sjösätta planerade transparensinslag i samband med politisk reklam, vilket bör inbegripa inte bara samråd utan även utvärdering av verktygen i fråga genom försorg av nationella myndigheter med ansvar för valövervakning och tillhörande kontroll. Parlamentet insisterar på att sådan politisk och valrelaterad reklam inte bör göras på grundval av individuella användarprofiler. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa valbestämmelserna till onlinekampanjer, på områden såsom transparens om finansiering, kampanjfria perioder och den roll som media och desinformation spelar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att det bör vara ett krav att tredjepartsrevisioner genomförs efter det att folkomröstningskampanjer slutförts för att säkerställa att personuppgifter som kampanjen har i sin besittning raderas, eller om de har delats, att adekvat samtycke erhållits. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Facebook att öka transparensen för att göra det möjligt för användarna att förstå hur och varför ett politiskt parti eller en politisk kampanj kan tänkas rikta in sig på vederbörande. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att dataskyddsmyndigheterna bör ha tillräcklig finansiering för att bygga upp samma sakkunskap som de organisationer som de granskar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att dataskyddsmyndigheterna förfogar över de personella, tekniska och finansiella resurser som krävs för att de på ett ändamålsenligt sätt ska kunna utföra sina uppgifter och utöva sina befogenheter, såsom krävs enligt artikel 52 i dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att noggrant granska medlemsstaternas skyldighet att ställa dessa resurser till förfogande och, om nödvändigt, inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att Facebook är en självcertifierad organisation enligt skölden för skydd av privatlivet i EU och Förenta staterna och som sådan har dragit nytta av beslutet om adekvat skydd som rättslig grund för överföring och vidare behandling av personuppgifter från Europeiska unionen till Förenta staterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA. Mot bakgrund av att Facebook medgett att avsevärda integritetsintrång förekommit uppmana parlamentet de amerikanska myndigheterna med ansvar för efterlevnaden av skölden för skydd av privatlivet att, utan dröjsmål och i fullständig överensstämmelse med de försäkringar som getts och de åtaganden som ingått, handla med anledning av sådana avslöjanden för att upprätthålla det nuvarande arrangemanget för skölden för skydd av privatlivet samt, om så är nödvändigt, avregistrera sådana företag från skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet välkomnar i detta avseende att Cambridge Analytica i juni 2018 avregistrerades från skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar även behöriga dataskyddsmyndigheter i EU att utreda denna typ av avslöjanden och, om så är nödvändigt, tillfälligt eller permanent förbjuda överföringar av uppgifter som omfattas av skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet förväntar sig att FTC, i egenskap av ansvarig myndighet i Förenta staterna, tillhandahåller kommissionen en detaljerad sammanfattning av sina slutsatser när myndigheten väl slutfört utredningen av den uppgiftsincident som inbegrep Facebook och Cambridge Analytica, samt vidtar ändamålsenliga efterlevnadsåtgärder gentemot de berörda företagen för att åstadkomma en effektiv avskräckande verkan. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att tidsfristen för när Förenta staterna fullständigt ska efterleva skölden för skydd av privatlivet, fastställd till den 1 september 2018, har överskridits. Parlamentet anser därför att kommissionen inte har agerat i enlighet med artikel 45.5 i dataskyddsförordningen. Parlamentet kräver därför, i enlighet med sin resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA, att kommissionen upphäver skölden för skydd av privatlivet till dess att Förenta staternas myndigheter uppfyller dess villkor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att missbruk av personuppgifter påverkar de grundläggande rättigheterna för miljardtals människor världen över. Parlamentet anser att den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation ger de strängaste skyddsstandarderna, och beklagar att Facebook beslutade att försätta 1,5 miljarder användare från länder utanför EU bortom räckvidden för det skydd som den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation erbjuder. Parlamentet ifrågasätter det lagliga i ett sådant agerande. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla onlineplattformar att tillämpa standarderna enligt den allmänna dataskyddsförordningen (och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) på alla sina tjänster, oberoende av var de tillhandahålls, med tanke på att stränga standarder för skydd av personuppgifter i allt högre grad betraktas som en konkurrensfördel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppgradera konkurrensreglerna för att avspegla den digitala verkligheten och att undersöka den företagsmodell som plattformar för sociala medier tillämpar och dessa företags eventuella monopolposition – med vederbörligt beaktande av att monopol skulle kunna föreligga till följd av varumärkets särdrag och mängden personuppgifter som innehas snarare än i form av en traditionell monopolsituation – samt att vidta de avhjälpande åtgärder som krävs. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ändringar av den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation som också ställer krav på leverantörer av over-the-top-kommunikationstjänster om att kopplas samman med andra, i syfte att överbrygga inlåsningseffekten för sina användare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet begär att parlamentet, kommissionen, rådet och alla andra unionsinstitutioner, unionsbyråer och unionsorgan kontrollerar att de sidor för sociala medier och de analys- och marknadsföringsverktyg som de använder på respektive webbplats på intet sätt äventyrar medborgarnas personuppgifter. Parlamentet föreslår att de utvärderar sina nuvarande kommunikationsstrategier i detta avseende, vilket skulle kunna resultera i att de överväger att stänga sina Facebookkonton som en nödvändig åtgärd för att skydda personuppgifterna för varje enskild individ som kontaktar dem. Parlamentet instruerar sin egen kommunikationsavdelning att strikt följa Europeiska datatillsynsmannens vägledning om skydd för personuppgifter som bearbetas genom webbtjänster som EU-institutionerna tillhandahåller (15). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att den kommande kommissionen bör uppdra integritetsskyddet och uppgiftsskyddet åt en av sina ledamöter som en särskild portfölj, för att åstadkomma ett förhandsengagemang med partner inom och utanför EU och säkerställa att alla lagstiftningsförslag helt och hållet följer EU:s regelverk om integritetsskydd och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att bryta dödläget när det gäller förordningen om integritet och elektronisk kommunikation och att slutligen nå en överenskommelse med Europaparlamentet, utan att sänka den skyddsnivå som för närvarande ges genom direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, för att säkerställa att medborgarnas rättigheter upprätthålls, särskilt med avseende på skyddet för användarna mot riktade budskap. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet begär att kommissionen granskar reklambranschens verksamheter inom ramen för sociala medier och lägger fram lagstiftningsförslag såvida denna sektor och de berörda parterna inte kan enas om frivilliga uppförandekoder som inbegriper avskräckande åtgärder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna på nationell nivå och unionsnivå att ingående utreda Facebook och dess nuvarande metoder, så att den nya mekanismen för enhetlighet i den allmänna dataskyddsförordningen verkligen medför något av värde när det gäller att uppnå lämpliga och effektiva efterlevnadsåtgärder på unionsnivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att hantera riskerna mot säkerheten för de nätverks- och informationssystem som används för anordnandet av val. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör samarbeta med tredje part, däribland medier, onlineplattformar och it-leverantörer, i medvetandehöjande verksamheter i syfte att öka valtransparensen och bygga upp förtroendet för valprocesserna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna utan dröjsmål, och vid behov med stöd från Eurojust, bör göra utredningar av påståendena om att utländska makter missbrukat det politiska rummet på internet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Amerikas förenta stater, Europarådet och Facebooks verkställande direktör. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  EUT L 207, 1.8.2016, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20180604RES04911 /20180604RES04911.pdf

(12)  EUT L 45, 17.2.2018, s. 40.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  http://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdf

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, i synnerhet resolutionen av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4), samt resolutionerna av den 25 februari 2016 (5) om den humanitära situationen i Jemen och av den 30 november 2017 (6) och den 4 oktober 2018 (7) om situationen i Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, i synnerhet resolutionen av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4), samt resolutionerna av den 25 februari 2016 (5) om den humanitära situationen i Jemen och av den 30 november 2017 (6) och den 4 oktober 2018 (7) om situationen i Jemen,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 2 april 2014 till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 2 april 2014 till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (8),

| — | med beaktande av kommentarerna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten), Federica Mogherini, av den 9 oktober 2018 vid den gemensamma presskonferensen med Portugals utrikesminister och den 15 oktober 2018 vid rådets (utrikes frågor) möte, samt hennes uttalande av den 20 oktober 2018 på Europeiska unionens vägnar om den senaste utvecklingen i fråga om den saudiska journalisten Jamal Khashoggi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten), Federica Mogherini, av den 9 oktober 2018 vid den gemensamma presskonferensen med Portugals utrikesminister och den 15 oktober 2018 vid rådets (utrikes frågor) möte, samt hennes uttalande av den 20 oktober 2018 på Europeiska unionens vägnar om den senaste utvecklingen i fråga om den saudiska journalisten Jamal Khashoggi,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (9),

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2018 från talesmannen för FN:s generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2018 från talesmannen för FN:s generalsekreterare,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 oktober 2018 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, som uppmanar Saudiarabien att avslöja alla uppgifter som landet har avseende Jamal Khashoggis försvinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 oktober 2018 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, som uppmanar Saudiarabien att avslöja alla uppgifter som landet har avseende Jamal Khashoggis försvinnande,

| — | med beaktande av uttalande av den 9 oktober 2018 från FN:s experter, som begär en undersökning av Jamal Khashoggis försvinnande i Istanbul, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalande av den 9 oktober 2018 från FN:s experter, som begär en undersökning av Jamal Khashoggis försvinnande i Istanbul,

| — | med beaktande av rapporten av den 18 oktober 2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden, där det uttrycks djup oro över den nya praxisen med statsstödda bortföranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 oktober 2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör påtvingade eller ofrivilliga försvinnanden, där det uttrycks djup oro över den nya praxisen med statsstödda bortföranden,

| — | med beaktande av uttalandet av den 17 oktober 2018 från G7-ländernas utrikesministrar om Jamal Khashoggis försvinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 17 oktober 2018 från G7-ländernas utrikesministrar om Jamal Khashoggis försvinnande,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 oktober 2018 från Storbritanniens, Frankrikes och Tysklands utrikesministrar om Jamal Khashoggis försvinnande, samt uttalandet av den 21 oktober 2018 om hans död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 oktober 2018 från Storbritanniens, Frankrikes och Tysklands utrikesministrar om Jamal Khashoggis försvinnande, samt uttalandet av den 21 oktober 2018 om hans död,

| — | med beaktande av uttalandet från Saudiarabiens utrikesministerium om den saudiske medborgaren Jamal Khashoggis försvinnande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Saudiarabiens utrikesministerium om den saudiske medborgaren Jamal Khashoggis försvinnande,

| — | med beaktande av Saudiarabiens medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter (nedan kallat människorättsrådet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Saudiarabiens medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter (nedan kallat människorättsrådet),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som ratificerades av Saudiarabien 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som ratificerades av Saudiarabien 2009,

| — | med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser från 1963, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser från 1963,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet tilldelades den saudiske bloggaren Raif Badawi 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet tilldelades den saudiske bloggaren Raif Badawi 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den framstående saudiske journalisten Jamal Khashoggi hade varit försvunnen sedan han den 2 oktober 2018 gick in på Saudiarabiens konsulat i Istanbul för att få handlingar som han behövde inför sitt giftermål, och hade inte synts till sedan dess, trots att de saudiska tjänstemännen till en början sagt att han lämnat byggnaden. Extremt oroande information om hans öde har framkommit och lett till påståenden om en eventuell utomrättslig avrättning och ett statsstött mord. |
| --- | --- |

A.

Den framstående saudiske journalisten Jamal Khashoggi hade varit försvunnen sedan han den 2 oktober 2018 gick in på Saudiarabiens konsulat i Istanbul för att få handlingar som han behövde inför sitt giftermål, och hade inte synts till sedan dess, trots att de saudiska tjänstemännen till en början sagt att han lämnat byggnaden. Extremt oroande information om hans öde har framkommit och lett till påståenden om en eventuell utomrättslig avrättning och ett statsstött mord.

| B. | Saudiarabien förnekade först all inblandning i Jamal Khashoggis försvinnande, men medgav efter kraftiga internationella påtryckningar att han dödats på landets konsulat i Istanbul. |
| --- | --- |

B.

Saudiarabien förnekade först all inblandning i Jamal Khashoggis försvinnande, men medgav efter kraftiga internationella påtryckningar att han dödats på landets konsulat i Istanbul.

| C. | Den 19 oktober 2018 sade Saudiarabiens allmänna åklagare att undersökningen av detta fall fortsätter, för att ställa alla inblandade i fallet till svars och lagföra dem. Saudiarabiens utrikesminister sade i ett uttalande den 21 oktober 2018 att de som stod bakom det inträffade var enskilda personer som överskridit sina befogenheter och ansvarsområden, och att Saudiarabiens myndigheter var fast beslutna att straffa alla som är ansvariga för detta mord. Mohammed bin Salman as-Sauds fullständiga kontroll över säkerhetstjänsterna gör det högst osannolikt att en insats skulle ha genomförts utan att han vetat om den eller haft kontroll över den. |
| --- | --- |

C.

Den 19 oktober 2018 sade Saudiarabiens allmänna åklagare att undersökningen av detta fall fortsätter, för att ställa alla inblandade i fallet till svars och lagföra dem. Saudiarabiens utrikesminister sade i ett uttalande den 21 oktober 2018 att de som stod bakom det inträffade var enskilda personer som överskridit sina befogenheter och ansvarsområden, och att Saudiarabiens myndigheter var fast beslutna att straffa alla som är ansvariga för detta mord. Mohammed bin Salman as-Sauds fullständiga kontroll över säkerhetstjänsterna gör det högst osannolikt att en insats skulle ha genomförts utan att han vetat om den eller haft kontroll över den.

| D. | Det finns påståenden, vilka Saudiarabiens myndigheter avfärdar som ”grundlösa” och ”helt sanningslösa”, att bilder som tagits vid intern kameraövervakning ska ha avlägsnats från konsulatet, att all turkisk personal beordrats att ta ledigt en dag, att delar av konsulatet nu målats om efter Jamal Khashoggis försvinnande och att 15 saudier, de flesta med tydlig koppling till kronprins Mohammad bin Salman, den statliga säkerhetstjänsten, militären eller andra regeringsdepartement, anlände till och lämnade Istanbul med två chartrade flygplan den 2 oktober 2018, dagen då Jamal Khashoggi försvann. |
| --- | --- |

D.

Det finns påståenden, vilka Saudiarabiens myndigheter avfärdar som ”grundlösa” och ”helt sanningslösa”, att bilder som tagits vid intern kameraövervakning ska ha avlägsnats från konsulatet, att all turkisk personal beordrats att ta ledigt en dag, att delar av konsulatet nu målats om efter Jamal Khashoggis försvinnande och att 15 saudier, de flesta med tydlig koppling till kronprins Mohammad bin Salman, den statliga säkerhetstjänsten, militären eller andra regeringsdepartement, anlände till och lämnade Istanbul med två chartrade flygplan den 2 oktober 2018, dagen då Jamal Khashoggi försvann.

| E. | Efter Jamal Khashoggis försvinnande infördes hinder av de saudiska myndigheterna för att försvåra en snabb, grundlig, effektiv, opartisk och transparent utredning. Först efter internationella påtryckningar och en överenskommelse med de turkiska myndigheterna fick utredarna tillstånd att utföra en undersökning inne i det saudiska konsulatet den 15 oktober 2018 och tillträde till generalkonsulns residens den 17 oktober 2018. |
| --- | --- |

E.

Efter Jamal Khashoggis försvinnande infördes hinder av de saudiska myndigheterna för att försvåra en snabb, grundlig, effektiv, opartisk och transparent utredning. Först efter internationella påtryckningar och en överenskommelse med de turkiska myndigheterna fick utredarna tillstånd att utföra en undersökning inne i det saudiska konsulatet den 15 oktober 2018 och tillträde till generalkonsulns residens den 17 oktober 2018.

| F. | Turkiska och saudiska tjänstemän har tillkännagett en gemensam utredning av Jamal Khashoggis försvinnande. FN:s experter har efterlyst en internationell och oberoende utredning av hans försvinnande. EU och dess medlemsstater har insisterat på att det behövs en fortsatt grundlig, trovärdig och transparent utredning för att bringa klarhet i omständigheterna kring mordet på Jamal Khashoggi och se till att alla ansvariga ställs till svars fullt ut. |
| --- | --- |

F.

Turkiska och saudiska tjänstemän har tillkännagett en gemensam utredning av Jamal Khashoggis försvinnande. FN:s experter har efterlyst en internationell och oberoende utredning av hans försvinnande. EU och dess medlemsstater har insisterat på att det behövs en fortsatt grundlig, trovärdig och transparent utredning för att bringa klarhet i omständigheterna kring mordet på Jamal Khashoggi och se till att alla ansvariga ställs till svars fullt ut.

| G. | Saudiska agenters angrepp mot Khashoggi på det saudiska konsulatet i Istanbul är en uppenbar kränkning av artikel 55(2) i Wienkonventionen om konsulära förbindelser, i vilken det anges att konsulatlokalerna ”ej [får] användas på ett sätt som är oförenligt med konsulatets verksamhet”. I artikel 41 i samma konvention fastställs att diplomatisk immunitet kan upphävas vid ”grovt brott” efter beslut av en behörig domstol. |
| --- | --- |

G.

Saudiska agenters angrepp mot Khashoggi på det saudiska konsulatet i Istanbul är en uppenbar kränkning av artikel 55(2) i Wienkonventionen om konsulära förbindelser, i vilken det anges att konsulatlokalerna ”ej [får] användas på ett sätt som är oförenligt med konsulatets verksamhet”. I artikel 41 i samma konvention fastställs att diplomatisk immunitet kan upphävas vid ”grovt brott” efter beslut av en behörig domstol.

| H. | Både Saudiarabien och Turkiet är parter i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och de är skyldiga att vidta alla åtgärder för att förhindra tortyr, påtvingade försvinnanden och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, att utreda påståenden om handlingar som utgör sådana brott och att lagföra dem som misstänks ha begått brotten. Enligt FN-konventionen omfattas ett sådant brott som dödandet av Jamal Khashoggi av universell jurisdiktion, och alla misstänkta kan därför arresteras var som helst på signatärstaternas territorium och, om så är relevant, ställas inför rätta vid nationella domstolar. |
| --- | --- |

H.

Både Saudiarabien och Turkiet är parter i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och de är skyldiga att vidta alla åtgärder för att förhindra tortyr, påtvingade försvinnanden och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, att utreda påståenden om handlingar som utgör sådana brott och att lagföra dem som misstänks ha begått brotten. Enligt FN-konventionen omfattas ett sådant brott som dödandet av Jamal Khashoggi av universell jurisdiktion, och alla misstänkta kan därför arresteras var som helst på signatärstaternas territorium och, om så är relevant, ställas inför rätta vid nationella domstolar.

| I. | Pressens och mediernas åsikts- och yttrandefrihet, både på och utanför nätet, är grundläggande rättigheter för alla människor och avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer samt fungerar som en nödvändig kontroll av makten. En mångfald av fria och oberoende medier är av grundläggande betydelse i varje samhälle för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Genom sitt arbete med att avslöja maktmissbruk, uppmärksamma korruption och ifrågasätta etablerade åsikter har journalister ofta varit särskilt utsatta för hot och våld. |
| --- | --- |

I.

Pressens och mediernas åsikts- och yttrandefrihet, både på och utanför nätet, är grundläggande rättigheter för alla människor och avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer samt fungerar som en nödvändig kontroll av makten. En mångfald av fria och oberoende medier är av grundläggande betydelse i varje samhälle för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Genom sitt arbete med att avslöja maktmissbruk, uppmärksamma korruption och ifrågasätta etablerade åsikter har journalister ofta varit särskilt utsatta för hot och våld.

| J. | Dödandet av Jamal Khashoggi ingår som ett led i ett omfattande tillslag mot framstående människorättsförsvarare, kvinnorättsaktivister, advokater, journalister, författare och bloggare, vilket har intensifierats sedan kronprins Mohammad bin Salman började befästa sin kontroll över landets säkerhetsinstitutioner. Myndigheterna yrkar på dödsstraff för flera av dessa aktivister. Övervakningssystem och andra produkter med dubbla användningsområden har använts för att identifiera och spåra människorättsförsvarare och kritiker i Saudiarabien. Saudiska journalister och aktivister baserade utanför landet, bland annat i västerländska huvudstäder, har mottagit hot mot sina familjer i Saudiarabien. |
| --- | --- |

J.

Dödandet av Jamal Khashoggi ingår som ett led i ett omfattande tillslag mot framstående människorättsförsvarare, kvinnorättsaktivister, advokater, journalister, författare och bloggare, vilket har intensifierats sedan kronprins Mohammad bin Salman började befästa sin kontroll över landets säkerhetsinstitutioner. Myndigheterna yrkar på dödsstraff för flera av dessa aktivister. Övervakningssystem och andra produkter med dubbla användningsområden har använts för att identifiera och spåra människorättsförsvarare och kritiker i Saudiarabien. Saudiska journalister och aktivister baserade utanför landet, bland annat i västerländska huvudstäder, har mottagit hot mot sina familjer i Saudiarabien.

| K. | Den saudiska regimen bedriver under tiden en påkostad internationell mediekampanj, där den utmålar sig själv som en moderniserande kraft och tillkännager reformer, samtidigt som samhällsordningen kvarstår som odemokratisk och diskriminerande. Flera framträdande talare, sponsorer och mediepartner inställde sitt deltagande i konferensen Future Investment Initiative som hölls i oktober 2018 i Riyadh, för att uttrycka sin indignation över Jamal Khashoggis försvinnande. |
| --- | --- |

K.

Den saudiska regimen bedriver under tiden en påkostad internationell mediekampanj, där den utmålar sig själv som en moderniserande kraft och tillkännager reformer, samtidigt som samhällsordningen kvarstår som odemokratisk och diskriminerande. Flera framträdande talare, sponsorer och mediepartner inställde sitt deltagande i konferensen Future Investment Initiative som hölls i oktober 2018 i Riyadh, för att uttrycka sin indignation över Jamal Khashoggis försvinnande.

| L. | Den saudiska regimen har vid flera tillfällen farit fram med påtryckningar, tvång och hotelser mot olika länder och internationella organisationer, och har blockerat internationella oberoende utredningar som svar på kritik från dessa länder eller organisationer avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Saudiarabien eller av internationell humanitär rätt i Jemen. |
| --- | --- |

L.

Den saudiska regimen har vid flera tillfällen farit fram med påtryckningar, tvång och hotelser mot olika länder och internationella organisationer, och har blockerat internationella oberoende utredningar som svar på kritik från dessa länder eller organisationer avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Saudiarabien eller av internationell humanitär rätt i Jemen.

| M. | Den tyska kanslern sade i ett uttalande den 21 oktober 2018 att Tyskland tills vidare skulle ställa in sin vapenexport till Saudiarabien, till följd av de ouppklarade omständigheterna kring Jamal Khashoggis död. |
| --- | --- |

M.

Den tyska kanslern sade i ett uttalande den 21 oktober 2018 att Tyskland tills vidare skulle ställa in sin vapenexport till Saudiarabien, till följd av de ouppklarade omständigheterna kring Jamal Khashoggis död.

| 1. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste att Jamal Khashoggi torterats och dödats, och framför sina kondoleanser till hans anhöriga och vänner. Parlamentet uppmanar med kraft Saudiarabiens myndigheter att avslöja var hans kvarlevor finns. Parlamentet påminner om att systematiska påtvingade försvinnanden och utomrättsliga avrättningar utgör ett brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver en oberoende och opartisk internationell utredning av omständigheterna kring Jamal Khashoggis död. Parlamentet yrkar på att de ansvariga ska utpekas och ställas inför rätta, varvid rättegången ska vara rättvis och hållas i enlighet med internationella normer vid en opartisk domstol och i närvaro av internationella observatörer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är extremt oroat över uppgifterna om Jamal Khashoggis öde och inblandningen av saudiska tjänstemän. Parlamentet noterar de turkiska och saudiska tjänstemännens pågående utredning, och uppmanar till ytterligare gemensamma insatser. Parlamentet uppmanar Saudiarabiens myndigheter till fullständigt samarbete med de turkiska myndigheterna och uppmanar med kraft Turkiets myndigheter att å sin sida ställa all information till förfogande för att man ska få klarhet i vad exakt som utspelade sig den 2 oktober 2018 och inte behöva hålla till godo med blotta hypoteser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att om saudiska tjänstemän bär ansvaret för försvinnandet och mordet på Jamal Khashoggi, måste såväl de statliga myndigheterna som de enskilda personerna ställas till svars. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna i detta avseende att vara beredda att införa riktade sanktioner, inbegripet viseringsförbud och frysning av tillgångar mot saudiska medborgare, samt sanktioner mot Saudiarabien med anledning av människorättssituationen, när dessa uppgifter en gång blivit bekräftade. Parlamentet insisterar på att en eventuell sådan sanktion inte bör rikta sig enbart mot gärningsmännen utan även hjärnorna bakom och anstiftarna till detta brott. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet ser med oro på att Khashoggis försvinnande kan kopplas till hans kritik av Saudiarabiens politik under de senaste åren. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Saudiarabiens myndigheter att öppna upp för de grundläggande rättigheterna, däribland rätten till liv, yttrandefrihet och fredliga protester. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att, inom ramen för EU:s relationer med Gulfstaternas samarbetsråd, föra en strukturerad dialog med Saudiarabien om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och landets oroande roll i regionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer de trakasserier som Saudiarabiens myndigheter nu utövar mot människorättsförsvarare, aktivister bland advokatkåren, journalister, präster, författare och bloggare, vilket undergräver trovärdigheten för reformprocessen i Saudiarabien. Parlamentet vidhåller att Saudiarabiens myndigheter måste vidta nödvändiga åtgärder för att alla fritt ska få utöva sina rättigheter, utan några juridiska trakasserier eller andra repressalier, såsom hot mot deras familjer. Parlamentet uppmanar Saudiarabiens myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige alla människorättsförsvarare och andra samvetsfångar som gripits och dömts enbart för att de har utövat sin rätt till yttrandefrihet och arbetat fredligt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att yttrandefriheten måste värnas, både online och offline, liksom också en fri press, samt att skyddet av journalister måste säkerställas. Parlamentet betonar att det är fullständigt oacceptabelt att journalister utsätts för hot eller angrepp eller dödas och att detta är en fråga av allra största vikt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner Saudiarabiens myndigheter om deras internationella förpliktelser enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inta en fast hållning vid människorättsrådets nästa möte i Genève, vid vilket Saudiarabien den 5 november 2018 kommer att lägga fram uppgifter om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet inom ramen för den allmänna återkommande utvärderingen. Parlamentet uppmanar än en gång EU att föreslå för människorättsrådet att det utses en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid människorättsrådets nästa möte ta initiativ till en diskussion om huruvida medlemskap i människorättsrådet kan komma på fråga för stater där situationen för de mänskliga rättigheterna är mycket tvivelaktig. Parlamentet beklagar djupt att flera EU-medlemsstater röstat för Saudiarabiens medlemskap i människorättsrådet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till initiativet att skapa ett globalt EU-system för människorättsliga sanktioner mot personer i hela världen som kränkt de mänskliga rättigheterna, vilket skulle innebära åtgärder riktade mot enskilda personer, bland annat viseringsförbud och frysta tillgångar. Parlamentet förväntar sig konkreta resultat från den konferens som anordnas av de nederländska myndigheterna och som planeras äga rum i Haag i november för att sjösätta initiativet, och uppmuntrar medlemsstaterna och utrikestjänsten att stödja detta förslag fullt ut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens myndigheter att omedelbart och villkorslöst försätta Raif Badawi på fri fot, eftersom han betraktas som en samvetsfånge som gripits och dömts enbart för att ha utövat sin rätt till yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar EU:s myndigheter att ta upp hans fall i alla högnivåkontakter som kan förekomma och att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp med de relevanta aktörerna, bland annat Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegation, för att intensifiera insatserna för att utverka frigivning av honom. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet kräver ett moratorium för dödsstraffet. Parlamentet vill att alla dödsdomar ses över, för att säkerställa att rättegångarna där de avkunnats har följt internationella normer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att nå fram till en gemensam ståndpunkt för att införa ett EU-omfattande vapenembargo mot Saudiarabien och respektera den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp. Parlamentet vill också ha ett embargo för export av övervakningssystem och andra produkter med dubbla användningsområden som kan användas i Saudiarabien för att utöva förtryck. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Turkiets regering, Hans Majestät kung Salman bin Abdulaziz al-Saud och kronprins Mohammad bin Salman al-Saud, Konungariket Saudiarabiens regering och generalsekreteraren för Konungariket Saudiarabiens centrum för nationell dialog. Europaparlamentet begär att denna resolution ska översättas till arabiska. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 64.

(2)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 29.

(3)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 34.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0232.

(5)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 142.

(6)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 104.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0383.

(8)  EUT C 408, 30.11.2017, s. 43.

(9)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Situationen i Azovska sjön

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Azovska sjön (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 maj 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om att delvis öppna Kertjbron, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 maj 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om att delvis öppna Kertjbron,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention, fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen och FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention, fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen och FN-stadgan,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1085 av den 30 juli 2018 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (1), genom vilket sex enheter som deltagit i uppförandet av Kertjbron lades till i förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1085 av den 30 juli 2018 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (1), genom vilket sex enheter som deltagit i uppförandet av Kertjbron lades till i förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014,

| — | med beaktande av avtalet mellan Ryska federationen och Ukraina från 2003 om samarbete om användningen av Azovska sjön och Kertjsundet, samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier av den 5 december 1994 och åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen av den 12 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Ryska federationen och Ukraina från 2003 om samarbete om användningen av Azovska sjön och Kertjsundet, samförståndsavtalet från Budapest om säkerhetsgarantier av den 5 december 1994 och åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen av den 12 februari 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Situationen i Azovska sjön behandlades i det bilaterala avtalet mellan Ukraina och Ryssland från 2003, som definierar denna zon som de båda staternas inre vatten och ger båda parterna befogenhet att inspektera misstänkta fartyg. Både avtalet från 2003 och FN:s havsrättskonvention föreskriver rätten till fri sjöfart. |
| --- | --- |

A.

Situationen i Azovska sjön behandlades i det bilaterala avtalet mellan Ukraina och Ryssland från 2003, som definierar denna zon som de båda staternas inre vatten och ger båda parterna befogenhet att inspektera misstänkta fartyg. Både avtalet från 2003 och FN:s havsrättskonvention föreskriver rätten till fri sjöfart.

| B. | Uppförandet av Kertjbron, byggandet av en gasledning och utläggandet av undervattenskablar till den olagligt annekterade Krimhalvön utan Ukrainas samtycke innebär en ytterligare kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet från Ryska federationens sida. |
| --- | --- |

B.

Uppförandet av Kertjbron, byggandet av en gasledning och utläggandet av undervattenskablar till den olagligt annekterade Krimhalvön utan Ukrainas samtycke innebär en ytterligare kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet från Ryska federationens sida.

| C. | Kertjbron begränsar storleken på de fartyg som kan anlöpa de ukrainska hamnarna i Azovska sjön till en segelfri höjd på mindre än 33 meter och en längd på mindre än 160 meter, så att det har blivit omöjligt för panamaxfartyg, som före brons uppförande stod för mer än 20 procent av sjöfarten i dessa farvatten, att gå in i Azovska sjön. Innan bron över Kertjsundet öppnade i våras var inspektionerna slumpmässiga och icke-förstörande och orsakade inga störningar av det fria flödet av fartyg och varor. |
| --- | --- |

C.

Kertjbron begränsar storleken på de fartyg som kan anlöpa de ukrainska hamnarna i Azovska sjön till en segelfri höjd på mindre än 33 meter och en längd på mindre än 160 meter, så att det har blivit omöjligt för panamaxfartyg, som före brons uppförande stod för mer än 20 procent av sjöfarten i dessa farvatten, att gå in i Azovska sjön. Innan bron över Kertjsundet öppnade i våras var inspektionerna slumpmässiga och icke-förstörande och orsakade inga störningar av det fria flödet av fartyg och varor.

| D. | Ryssland blockerar och inspekterar ofta och på ett otillbörligt sätt fartyg som passerar genom Kertjsundet till eller från ukrainska hamnar. Dessa förfaranden orsakar förseningar på upp till en vecka och leder till minskade godsflöden och påtagliga ekonomiska förluster för den lokala ekonomin i Ukraina och handlare vars fartyg utsätts för denna behandling. Enligt ukrainska regeringskällor hade mer än 200 fartyg tvingats genomgå detta överdrivna förfarande i slutet av september 2018, däribland över 120 fartyg registrerade i EU, medan fartyg som seglade under rysk flagg var undantagna från kontrollerna. |
| --- | --- |

D.

Ryssland blockerar och inspekterar ofta och på ett otillbörligt sätt fartyg som passerar genom Kertjsundet till eller från ukrainska hamnar. Dessa förfaranden orsakar förseningar på upp till en vecka och leder till minskade godsflöden och påtagliga ekonomiska förluster för den lokala ekonomin i Ukraina och handlare vars fartyg utsätts för denna behandling. Enligt ukrainska regeringskällor hade mer än 200 fartyg tvingats genomgå detta överdrivna förfarande i slutet av september 2018, däribland över 120 fartyg registrerade i EU, medan fartyg som seglade under rysk flagg var undantagna från kontrollerna.

| E. | De berörda städerna och regionen i stort har redan drabbats av negativa ekonomiska och sociala konsekvenser till följd av annekteringen av Krim och den pågående, av Ryssland underblåsta, konflikten i östra Ukraina. Rysslands nya metoder har redan fått en betydande negativ inverkan på den lokala ekonomin och lett till en kraftig minskning av godsomsättningen i ukrainska hamnar. |
| --- | --- |

E.

De berörda städerna och regionen i stort har redan drabbats av negativa ekonomiska och sociala konsekvenser till följd av annekteringen av Krim och den pågående, av Ryssland underblåsta, konflikten i östra Ukraina. Rysslands nya metoder har redan fått en betydande negativ inverkan på den lokala ekonomin och lett till en kraftig minskning av godsomsättningen i ukrainska hamnar.

| F. | Uppförandet av den väldiga bron har fått en negativ inverkan på miljön, sänkt havsnivån i sundet och påverkat vattenutbytet mellan Azovska sjön och Svarta havet. |
| --- | --- |

F.

Uppförandet av den väldiga bron har fått en negativ inverkan på miljön, sänkt havsnivån i sundet och påverkat vattenutbytet mellan Azovska sjön och Svarta havet.

| G. | I september 2018 beslutade Ukraina att upphäva det fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap som undertecknades 1997 mellan Ukraina och Ryska federationen och att anlägga en örlogsbas vid Azovska sjön. Därmed ökar landet sin militära närvaro i Azovska sjön genom att förflytta ytterligare sjöstridskrafter och kustartilleri till det aktuella kustområdet. |
| --- | --- |

G.

I september 2018 beslutade Ukraina att upphäva det fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap som undertecknades 1997 mellan Ukraina och Ryska federationen och att anlägga en örlogsbas vid Azovska sjön. Därmed ökar landet sin militära närvaro i Azovska sjön genom att förflytta ytterligare sjöstridskrafter och kustartilleri till det aktuella kustområdet.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt de överdrivna åtgärderna från Ryska federationens sida i Azovska sjön i den utsträckning de strider mot internationell sjörätt och Rysslands egna internationella åtaganden. Parlamentet fördömer det överdrivna stoppandet och inspekterandet av kommersiella fartyg, både ukrainska fartyg och fartyg som seglar under tredjestatsflagg, däribland fartyg som seglar under olika EU-medlemsstaters flagg. Slumpmässiga inspektioner av fartyg är tillåtna, men de får inte missbrukas eller utföras av politiska skäl i syfte att ytterligare destabilisera Ukrainas säkerhet, integritet och sociala och ekonomiska situation. Parlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att begära att Ryssland omedelbart upphör med de nitiska och diskriminerande fartygsinspektionerna och att om nödvändigt överväga lämpliga motåtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin mycket starka oro över det mycket instabila säkerhetsläget i Azovska sjön, som lätt skulle kunna trappas upp till en öppen konflikt. Parlamentet är djupt oroat över den fortsatta militariseringen av regionen kring Azovska sjön och Svarta havet, i synnerhet den olagligt ockuperade och annekterade Krimhalvön, den ryska utvecklingen av kapacitet till avregling (A2/AD), inbegripet de nya luftvärnssystemen S-400, samt omplaceringen av strids- och patrullfartyg från Kaspiska havet. Det är beklagligt att Azovska sjön har blivit en ny skådeplats till havs för fientliga ryska handlingar mot Ukraina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer uppförandet av bron över Kertjsundet, som förbinder den olagligt annekterade Krimhalvön med det ryska fastlandet, och kränkningen av rätten till fri sjöfart i Ukrainas territorialvatten. Parlamentet påpekar att Ryssland genom den internationella sjörätten och det bilaterala samarbetsavtalet med Ukraina är förbundet att inte hindra genomfarten genom Kertjsundet och Azovska sjön. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till Ukrainas självständighet och territoriella integritet, bekräftar åter Ukrainas suveränitet över Krimhalvön och landets del av Azovska sjön samt dess absoluta rätt till fullständigt tillträde till Azovska sjön, i enlighet med FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt Rysslands olagliga utvinning av olje- och gasresurser på ukrainskt territorium. Parlamentet framhåller att det finns en möjlig fara att Ryssland tar de befintliga ukrainska olje- och gasfälten i Azovska sjön i besittning när landet väl har uppnått sitt mål att omvandla detta hav till ett ryskt innanhav. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att detta mönster av kränkningar av europeiska länders territorialvatten eller blockerad sjöfart är något som Ryssland redan ägnat sig åt i Östersjön, i synnerhet mot de baltiska staterna och Polen (Wisłalagunen). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att följa utvecklingen av säkerhetssituationen i Azovska sjön närmare, eftersom den i allt högre grad riskerar att skapa konflikt i Europas omedelbara närhet, vilket kan få mer omfattande säkerhetskonsekvenser som direkt påverkar EU och dess medlemsstater. I detta avseende anser parlamentet att det skulle vara till stor nytta att utse ett särskilt EU-sändebud för Krimhalvön och Donbasregionen vars ansvarsområde även skulle omfatta Azovska sjön. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta nödvändiga åtgärder för att föreslå att OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag i Ukraina, som omfattar Ukrainas hela territorium, även havsområdena, ska omfatta också det nya område som är föremål för spänningar i Azovska sjön. Antingen bör detta uppdrag utrustas med de nödvändiga medlen för att utöva sin övervakningsfunktion i havsområdena, eller också bör ett separat internationellt övervakningsuppdrag inrättas för detta innanhav. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att Kertjbron har uppförts olagligen, och välkomnar rådets beslut att införa restriktiva åtgärder mot sex företag som deltagit i uppförandet av den. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas kraftfullt att tillsammans med EU:s medlemsstater i rådet göra klart att de riktade sanktionerna mot Ryssland kommer att skärpas om konflikten i Azovska sjön trappas upp ytterligare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att europeiska företag har deltagit i uppförandet av Kertjbron och på så sätt, medvetet eller omedvetet, har undergrävt EU:s sanktionssystem. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att bedöma och kontrollera tillämpningen av EU:s restriktiva åtgärder och medlemsstaterna att utbyta information om alla nationella tull- eller brottsutredningar om fall av eventuella överträdelser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet stöder de ansträngningar som den ukrainska sidan har gjort i alla diplomatiska åtgärder och rättsliga förfaranden enligt internationell rätt och relevanta konventioner, däribland det pågående skiljeförfarandet i enlighet med FN:s havsrättskonvention, i syfte att motverka det ryska fientliga agerandet i Azovska sjön. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att tillhandahålla en fullständig bedömning av den ekonomiska skada som vållats av denna de facto-blockad och att överväga möjliga sätt att stödja de transportföretag och hamnar som påverkats negativt, särskilt genom att öka EU:s engagemang i Mariupil och Berdjansk, stärka den sociala motståndskraften och främja den ekonomiska utvecklingen i dessa städer och den större sydöstra regionen i Ukraina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över de negativa miljöeffekterna av Kertjbron, vilka skulle kunna påverka intressen för alla länder i Svartahavsbäckenet. Parlamentet uppmanar Ukraina, kommissionen och medlemsstaterna vid Svarta havets kust att bevaka situationen, utbyta relevant information och identifiera eventuella behov av avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker deltagande och medkänsla med de anhöriga till offren för massmordet på den skola i Kertj där 20 människor dödades och tiotals skadades den 17 oktober 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, generalsekreteraren för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Natos generalsekreterare, Ukrainas president, regering och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament samt EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 194, 31.7.2018, s. 147.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Situationen i Venezuela

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om situationen i Venezuela (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet resolutionerna av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 (3), 8 juni 2016 (4), 27 april 2017 (5) och 8 februari 2018 (6) om situationen i Venezuela, av den 3 maj 2018 om presidentvalet i Venezuela (7) och av den 5 juli 2018 om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet resolutionerna av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 (3), 8 juni 2016 (4), 27 april 2017 (5) och 8 februari 2018 (6) om situationen i Venezuela, av den 3 maj 2018 om presidentvalet i Venezuela (7) och av den 5 juli 2018 om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien (8),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC),

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 februari 2018 från Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, om att inleda preliminära utredningar av situationen i Filippinerna och Venezuela, och av den 27 september 2018 om hänskjutandet från en grupp av sex konventionsstater avseende situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 februari 2018 från Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, om att inleda preliminära utredningar av situationen i Filippinerna och Venezuela, och av den 27 september 2018 om hänskjutandet från en grupp av sex konventionsstater avseende situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 oktober 2018,

| — | med beaktande av utnämningen den 19 september 2018 av Eduardo Stein till gemensam särskild representant för FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM) i frågor om venezuelanska flyktingar och migranter i regionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utnämningen den 19 september 2018 av Eduardo Stein till gemensam särskild representant för FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM) i frågor om venezuelanska flyktingar och migranter i regionen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 oktober 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om kommunfullmäktigeledamoten Fernando Albáns död i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 oktober 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om kommunfullmäktigeledamoten Fernando Albáns död i Venezuela,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2018 från utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter om Fernando Albáns död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2018 från utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter om Fernando Albáns död,

| — | med beaktande av sin uppdragsrapport om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin uppdragsrapport om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien,

| — | med beaktande av sitt beslut att tilldela den demokratiska oppositionen och politiska fångar i Venezuela Sacharovpriset 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut att tilldela den demokratiska oppositionen och politiska fångar i Venezuela Sacharovpriset 2017,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen fortsätter att allvarligt försämras i Venezuela. Venezuela står inför den största sociala, ekonomiska och humanitära krisen hittills på grund av en politisk kris – ett stort antal människor har dött och antalet migranter och flyktingar uppgår till cirka 2,3 miljoner. |
| --- | --- |

A.

Situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen fortsätter att allvarligt försämras i Venezuela. Venezuela står inför den största sociala, ekonomiska och humanitära krisen hittills på grund av en politisk kris – ett stort antal människor har dött och antalet migranter och flyktingar uppgår till cirka 2,3 miljoner.

| B. | 87 % av Venezuelas befolkning lever i fattigdom och 61,2 % i extrem fattigdom. Mödradödligheten har gått upp med 60 % och spädbarnsdödligheten med 30 %. 89 % av Venezuelas befolkning har inte råd att köpa tillräckligt med mat till sina familjer. Enligt IMF förväntas inflationen uppgå till 1,4 miljoner procent 2018 och 10 miljoner procent 2019. |
| --- | --- |

B.

87 % av Venezuelas befolkning lever i fattigdom och 61,2 % i extrem fattigdom. Mödradödligheten har gått upp med 60 % och spädbarnsdödligheten med 30 %. 89 % av Venezuelas befolkning har inte råd att köpa tillräckligt med mat till sina familjer. Enligt IMF förväntas inflationen uppgå till 1,4 miljoner procent 2018 och 10 miljoner procent 2019.

| C. | Trots världssamfundets beredvillighet vägrar Venezuelas regering beklagligt nog fortfarande att öppet ta emot och underlätta utdelningen av internationellt humanitärt bistånd och försummar därmed sitt ansvar gentemot sina egna medborgare. |
| --- | --- |

C.

Trots världssamfundets beredvillighet vägrar Venezuelas regering beklagligt nog fortfarande att öppet ta emot och underlätta utdelningen av internationellt humanitärt bistånd och försummar därmed sitt ansvar gentemot sina egna medborgare.

| D. | Den 8 oktober 2018 ska den venezuelanske oppositionspolitikern Fernando Albán ha torterats och mördats i de lokaler där den bolivarianska nationella underrättelsetjänsten (Sebin, den venezuelanska politiska polisen) håller till. Trots FN:s och EU:s uppmaningar har myndigheterna vägrat att tillåta en oberoende utredning av hur han dog, inklusive en internationell obduktion utförd av oberoende kriminaltekniker. Albán satt frihetsberövad i Sebins lokaler, och de venezuelanska myndigheterna ska därför ställas till svars för vad som hänt honom. |
| --- | --- |

D.

Den 8 oktober 2018 ska den venezuelanske oppositionspolitikern Fernando Albán ha torterats och mördats i de lokaler där den bolivarianska nationella underrättelsetjänsten (Sebin, den venezuelanska politiska polisen) håller till. Trots FN:s och EU:s uppmaningar har myndigheterna vägrat att tillåta en oberoende utredning av hur han dog, inklusive en internationell obduktion utförd av oberoende kriminaltekniker. Albán satt frihetsberövad i Sebins lokaler, och de venezuelanska myndigheterna ska därför ställas till svars för vad som hänt honom.

| E. | Den 13 oktober 2018 frigavs Lorent Saleh, 2017 års Sacharovpristagare. Han kördes direkt till flygplatsen och utvisades omedelbart till Spanien och en påtvingad exil. Han hade suttit fängslad i fyra år, utsatts för ohygglig tortyr och hållits i förvar utan rättegång, och hans domstolsförfarande hade skjutits upp minst 53 gånger. Hans vittnesmål, tillsammans med många andra offers vittnesmål, bekräftar det systematiska förtrycket och den grymma och omänskliga behandlingen av politiska fångar i Venezuela. |
| --- | --- |

E.

Den 13 oktober 2018 frigavs Lorent Saleh, 2017 års Sacharovpristagare. Han kördes direkt till flygplatsen och utvisades omedelbart till Spanien och en påtvingad exil. Han hade suttit fängslad i fyra år, utsatts för ohygglig tortyr och hållits i förvar utan rättegång, och hans domstolsförfarande hade skjutits upp minst 53 gånger. Hans vittnesmål, tillsammans med många andra offers vittnesmål, bekräftar det systematiska förtrycket och den grymma och omänskliga behandlingen av politiska fångar i Venezuela.

| F. | Fler än 200 politiska fångar hålls fortfarande fängslade i Venezuela. Juan Recasens, ledamot av nationalförsamlingen, greps godtyckligt och utsattes för tortyr, och han sitter fortfarande isolerad, vilket utgör en permanent och olaglig kränkning av hans politiska immunitet. |
| --- | --- |

F.

Fler än 200 politiska fångar hålls fortfarande fängslade i Venezuela. Juan Recasens, ledamot av nationalförsamlingen, greps godtyckligt och utsattes för tortyr, och han sitter fortfarande isolerad, vilket utgör en permanent och olaglig kränkning av hans politiska immunitet.

| G. | Nationalförsamlingens före detta talman och 2017 års Sacharovpristagare, Julio Borges, den tidigare allmänna åklagaren Luisa Ortega Diaz och den tidigare åklagaren vid Venezuelas åklagarmyndighet, Zair Mundaray, anklagas helt utan grund för att ha medverkat i ett försök att mörda Venezuelas president, Nicolás Maduro. Venezuelas myndigheter har genom Interpol utfärdat internationella arresteringsorder för alla tre. |
| --- | --- |

G.

Nationalförsamlingens före detta talman och 2017 års Sacharovpristagare, Julio Borges, den tidigare allmänna åklagaren Luisa Ortega Diaz och den tidigare åklagaren vid Venezuelas åklagarmyndighet, Zair Mundaray, anklagas helt utan grund för att ha medverkat i ett försök att mörda Venezuelas president, Nicolás Maduro. Venezuelas myndigheter har genom Interpol utfärdat internationella arresteringsorder för alla tre.

| H. | Det råder ett klimat av ökande våld och fullständig straffrihet i Venezuela, på grund av att myndigheterna underlåtit att ställa gärningsmän till svars för allvarliga människorättskränkningar, däribland mord, användning av överdrivet våld mot demonstranter, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och annan förnedrande och omänsklig behandling men också kriminellt våld. |
| --- | --- |

H.

Det råder ett klimat av ökande våld och fullständig straffrihet i Venezuela, på grund av att myndigheterna underlåtit att ställa gärningsmän till svars för allvarliga människorättskränkningar, däribland mord, användning av överdrivet våld mot demonstranter, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och annan förnedrande och omänsklig behandling men också kriminellt våld.

| I. | Den 8 februari 2018 inledde åklagaren vid ICC preliminära utredningar av situationen i Venezuela. Den 27 september 2018 begärde en grupp bestående av sex stater som är parter i Romstadgan för ICC (Argentina, Kanada, Colombia, Chile, Paraguay och Peru) att åklagaren skulle inleda en utredning om brott mot mänskligheten som begåtts på Venezuelas territorium. Frankrike och Costa Rica ställde sig också bakom begäran om en sådan utredning. Detta var första gången någonsin som en grupp konventionsstater hänsköt ett ärende avseende situationen på en annan konventionsstats territorium. Parlamentet har begärt samma sak vid två tillfällen, i sina resolutioner av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela och av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Latinamerika (9). |
| --- | --- |

I.

Den 8 februari 2018 inledde åklagaren vid ICC preliminära utredningar av situationen i Venezuela. Den 27 september 2018 begärde en grupp bestående av sex stater som är parter i Romstadgan för ICC (Argentina, Kanada, Colombia, Chile, Paraguay och Peru) att åklagaren skulle inleda en utredning om brott mot mänskligheten som begåtts på Venezuelas territorium. Frankrike och Costa Rica ställde sig också bakom begäran om en sådan utredning. Detta var första gången någonsin som en grupp konventionsstater hänsköt ett ärende avseende situationen på en annan konventionsstats territorium. Parlamentet har begärt samma sak vid två tillfällen, i sina resolutioner av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela och av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Latinamerika (9).

| J. | Den 13 november 2017 beslutade rådet att införa ett vapenembargo mot Venezuela och ett förbud mot vapenrelaterad materiel som kan användas för internt förtryck. Den 22 januari 2018 beslutade rådet enhälligt att införa sanktioner mot sju venezuelanska medborgare som innehar offentliga befattningar, i form av restriktiva åtgärder såsom reseförbud och frysning av tillgångar, som svar på bristande efterlevnad av de demokratiska principerna. Den 25 juni 2018 utvidgades sanktionerna till att omfatta ytterligare elva venezuelanska tjänstemän ansvariga för människorättskränkningar och för urholkning av demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

J.

Den 13 november 2017 beslutade rådet att införa ett vapenembargo mot Venezuela och ett förbud mot vapenrelaterad materiel som kan användas för internt förtryck. Den 22 januari 2018 beslutade rådet enhälligt att införa sanktioner mot sju venezuelanska medborgare som innehar offentliga befattningar, i form av restriktiva åtgärder såsom reseförbud och frysning av tillgångar, som svar på bristande efterlevnad av de demokratiska principerna. Den 25 juni 2018 utvidgades sanktionerna till att omfatta ytterligare elva venezuelanska tjänstemän ansvariga för människorättskränkningar och för urholkning av demokratin och rättsstatsprincipen.

| K. | Varken presidentvalet eller valet till den konstituerande nationalförsamlingen, eller de myndigheter som inrättats genom dessa olagliga processer, har erkänts av EU eller andra demokratiska organ. Det nationella valrådet, CNE, har beslutat att kommunalval ska hållas den 9 december 2018. De huvudsakliga och största politiska oppositionspartierna Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) och Voluntad Popular kommer inte att tillåtas att delta. Världssamfundet kommer inte att godta valresultaten så länge som oppositionsledare sitter i fängelse och politiska partier hindras från att ställa upp. |
| --- | --- |

K.

Varken presidentvalet eller valet till den konstituerande nationalförsamlingen, eller de myndigheter som inrättats genom dessa olagliga processer, har erkänts av EU eller andra demokratiska organ. Det nationella valrådet, CNE, har beslutat att kommunalval ska hållas den 9 december 2018. De huvudsakliga och största politiska oppositionspartierna Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) och Voluntad Popular kommer inte att tillåtas att delta. Världssamfundet kommer inte att godta valresultaten så länge som oppositionsledare sitter i fängelse och politiska partier hindras från att ställa upp.

| L. | Rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 oktober 2018 innehåller en hänvisning till en politisk lösning på den nuvarande krisen, som går ut på att undersöka möjligheten att inrätta en kontaktgrupp som ska ha i uppdrag att försöka få till stånd ett initiativ tillsammans med de viktigaste regionala och internationella partnerna för att skapa förutsättningar för en politisk process. |
| --- | --- |

L.

Rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 15 oktober 2018 innehåller en hänvisning till en politisk lösning på den nuvarande krisen, som går ut på att undersöka möjligheten att inrätta en kontaktgrupp som ska ha i uppdrag att försöka få till stånd ett initiativ tillsammans med de viktigaste regionala och internationella partnerna för att skapa förutsättningar för en politisk process.

| M. | Med hjälp av Vatikanstaten och internationella medlare har man försökt hitta en väg ut ur krisen men två gånger misslyckats med att få till stånd en nationell dialog mellan regeringen och oppositionen, eftersom de venezuelanska myndigheterna inte tagit försöken på allvar utan endast varit inriktade på att försöka vinna tid och få ett internationellt erkännande. |
| --- | --- |

M.

Med hjälp av Vatikanstaten och internationella medlare har man försökt hitta en väg ut ur krisen men två gånger misslyckats med att få till stånd en nationell dialog mellan regeringen och oppositionen, eftersom de venezuelanska myndigheterna inte tagit försöken på allvar utan endast varit inriktade på att försöka vinna tid och få ett internationellt erkännande.

| 1. | Europaparlamentet framför sitt djupa deltagande till Fernando Albáns familj och vänner, och fördömer i detta sammanhang de brott som Venezuelas myndigheter gjort sig skyldiga till. Parlamentet efterlyser i detta särskilda fall en omedelbar, oberoende utredning av regeringens agerande, däribland en internationell obduktion utförd av oberoende kriminaltekniker. Parlamentet påminner om att det är statens skyldighet att garantera alla frihetsberövade personers säkerhet och fysiska integritet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer användningen av godtyckliga frihetsberövanden och rättsliga och administrativa trakasserier för att förfölja tusentals människorättsförsvarare, folkvalda oppositionsmedlemmar och oberoende civilsamhällesorganisationer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de venezuelanska myndigheterna att sätta stopp för alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ställa de ansvariga till svars och se till att alla grundläggande friheter och mänskliga rättigheter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att två tidigare försök att nå en politisk lösning på krisen i Venezuela – genom medling av Vatikanstaten och genom en nationell politisk dialog som ägde rum i Dominikanska republiken – tydligt misslyckats. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om sin egen och EU:s tidigare uttalade ståndpunkt att all vidare politisk utveckling måste inbegripa följande icke förhandlingsbara krav: omedelbart frigivande av alla politiska fångar och ett slut på tortyr och misshandel av och trakasserier mot politiska motståndare, människorättsaktivister och fredliga demonstranter; ett nytt, oberoende nationellt valråd, valt av landets nationalförsamling, anordnande av fria och rättvisa val i enlighet med internationella standarder för en trovärdig process, med respekt för den politiska mångfalden och i närvaro av demokratiska internationella observatörer, och erkänna den legitima nationalförsamlingens behörighet och upplösningen av den konstituerande nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar med intresse rådets slutsatser om att eventuellt inleda kontakter med regionala och internationella partner för att undersöka möjligheten att inrätta en kontaktgrupp. Parlamentet påminner i detta avseende om att internationella medlingsgrupper och kontaktgrupper måste förhålla sig neutrala och godtas av båda parter. Parlamentet anser att syftet med denna kontaktgrupp bör vara att bidra till att finna en demokratisk och politisk lösning på den venezuelanska konflikten med fredliga medel, som det venezuelanska folket ensamt måste besluta om. Parlamentet understryker för vice ordföranden/den höga representanten att, samtidigt som möjligheten att inrätta en kontaktgrupp undersöks, kontakt måste tas med legitima företrädare för Venezuelas demokratiska opposition för att utröna om det finns majoritetsstöd för ett sådant initiativ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet stöder till fullo ICC:s preliminära uttalande om de omfattande brott och repressiva handlingar som Venezuelas regim begått mot sina egna medborgare. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU och medlemsstaterna att ansluta sig till ICC-konventionsstaternas initiativ om att utreda brott mot mänskligheten som begåtts av Venezuelas regering på landets territorium och därigenom ställa de ansvariga till svars. Parlamentet påminner om EU:s engagemang för multilateralism inom ramen för FN-doktrinen och ICC:s roll för att bekämpa straffrihet för allvarliga brott mot mänskligheten och för att lagföra förövarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar EU:s införande av ytterligare riktade och progressiva sanktioner, som inte kommer att skada Venezuelas befolkning, till följd av valet den 20 maj 2018, som inte gick lagligt till och som inte har erkänts internationellt. Parlamentet begär att sanktionerna ska skärpas om situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i landet förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar Colombias regering för dess snabba insatser och dess stöd till alla venezuelaner som kommer till landet. Parlamentet lovordar även Brasilien, Peru och andra länder i regionen, särskilt dem som undertecknat Quitoförklaringen om human rörlighet för venezuelanska medborgare, samt regionala och internationella organisationer, privata och offentliga organ, katolska kyrkan och vanliga medborgare i hela regionen för deras aktiva hjälp till och solidaritet med venezuelanska migranter och flyktingar. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som står inför en tillströmning av venezuelaner att ge dessa tillgång till grundläggande tjänster och bevilja dem tillfälligt skydd och särskilda uppehållsrättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar de mycket oroväckande slutsatserna från sin uppdragsresa i juni 2018 till Venezuelas landgränser mot Colombia och Brasilien, och förespråkar att det ska skickas en ad hoc-delegation till Peru under 2019 för att på plats granska effekterna av den venezuelanska migrationskrisen. Parlamentet uppmanar på nytt Venezuelas myndigheter att utan dröjsmål tillåta humanitärt bistånd att obehindrat komma in i landet för att förhindra att den humanitära krisen och folkhälsokrisen förvärras samt genomföra en plan för att på kort sikt motverka undernäring. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att mobilisera ytterligare medel och bistånd och att samordna detta med UNHCR:s och IOM:s nyligen utsedda gemensamma särskilda representant för venezuelanska flyktingar och migranter i regionen, Eduardo Stein. Parlamentet välkomnar i detta avseende hans utnämning, som ger tydligt uttryck för den regionala och globala skalan på den pågående krisen i Venezuela. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att Interpol är en internationell polisorganisation som huvudsakligen ägnar sig åt att bekämpa internationell brottslighet. Parlamentet uppmanar Interpol att noga betänka att den venezuelanska regeringens begäranden avseende Borges, Ortega Diaz och Mundaray Rodriguez helt och hållet är politiskt motiverade. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling, Republiken Colombias, Republiken Brasiliens och Republiken Perus regeringar och parlament, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare och Limagruppen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 145.

(2)  EUT C 294, 12.8.2016, s. 21.

(3)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 190.

(4)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 101.

(5)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 137.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0041.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0199.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2018)0313.

(9)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 71.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Främjande av automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om främjande av automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 26, 53 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 26, 53 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2017 om att främja samarbete mellan medlemsstaterna kring ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och sekundärutbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2017 om att främja samarbete mellan medlemsstaterna kring ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och sekundärutbildning,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1),

| — | med beaktande av Bukarestkommunikén från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bukarestkommunikén från 2012,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (COM(2018)0024),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 maj 2018 till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 maj 2018 till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands (COM(2018)0270),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rörlighet i utbildningssyfte främjar färdigheter, kompetens och kunskap och främjar samtidigt europeiska värderingar och ett aktivt deltagande i samhället. |
| --- | --- |

A.

Rörlighet i utbildningssyfte främjar färdigheter, kompetens och kunskap och främjar samtidigt europeiska värderingar och ett aktivt deltagande i samhället.

| B. | Ett ömsesidigt erkännande av examensbevis och resultat av studieperioder utomlands gör det möjligt för medlemsstaterna att stärka och påskynda sitt samarbete på utbildningsområdet, och visar medborgarna en av EU-samarbetets konkreta fördelar. |
| --- | --- |

B.

Ett ömsesidigt erkännande av examensbevis och resultat av studieperioder utomlands gör det möjligt för medlemsstaterna att stärka och påskynda sitt samarbete på utbildningsområdet, och visar medborgarna en av EU-samarbetets konkreta fördelar.

| C. | En förutsättning för att kunna upprätta ett europeiskt område för utbildning (2) senast 2025 är att man förbättrar förfarandena för erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands. |
| --- | --- |

C.

En förutsättning för att kunna upprätta ett europeiskt område för utbildning (2) senast 2025 är att man förbättrar förfarandena för erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands.

| D. | Man har redan gjort betydande framsteg på högre utbildningsnivå, i synnerhet genom regionala avtal mellan vissa medlemsstater som kan tjäna som inspiration för att åstadkomma automatiskt erkännande inom det europeiska området för utbildning. |
| --- | --- |

D.

Man har redan gjort betydande framsteg på högre utbildningsnivå, i synnerhet genom regionala avtal mellan vissa medlemsstater som kan tjäna som inspiration för att åstadkomma automatiskt erkännande inom det europeiska området för utbildning.

| E. | Processerna för ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från gymnasieutbildningar och resultat av studieperioder utomlands under sekundärutbildningar är fortfarande underutvecklade. |
| --- | --- |

E.

Processerna för ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från gymnasieutbildningar och resultat av studieperioder utomlands under sekundärutbildningar är fortfarande underutvecklade.

| F. | Rörlighet i utbildningssyfte i EU har blivit allt viktigare både med hänsyn till den faktiska mängden studenter och kapaciteten och till möjligheterna till lärande. |
| --- | --- |

F.

Rörlighet i utbildningssyfte i EU har blivit allt viktigare både med hänsyn till den faktiska mängden studenter och kapaciteten och till möjligheterna till lärande.

| G. | Ett rättvist och transparent erkännande av utländska kvalifikationer är både ett tekniskt mål för Bolognaprocessen och en grundläggande värdering som gynnar ett öppet och inkluderande europeiskt område för högre utbildning. |
| --- | --- |

G.

Ett rättvist och transparent erkännande av utländska kvalifikationer är både ett tekniskt mål för Bolognaprocessen och en grundläggande värdering som gynnar ett öppet och inkluderande europeiskt område för högre utbildning.

| H. | Rätten till utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet som måste garanteras överallt. |
| --- | --- |

H.

Rätten till utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet som måste garanteras överallt.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra ett politiskt åtagande och införa mekanismer för automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från högre utbildning och gymnasieutbildning, samt resultaten av studieperioder utomlands, i enlighet med målen för det europeiska området för utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till uppnåendet av detta mål genom att främja ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis, till exempel att regelmässigt utfärda ”jämförbarhetsförklaringar” för examensbevis från gymnasieutbildningar och att konsekvent använda betygstabellerna inom det europeiska systemet för överföring av studiemeriter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att öka det transnationella samarbetet och att för detta ändamål använda ny teknik för att höja effektiviteten, minska kostnaderna, öka öppenheten och bygga upp ett förtroende, i syfte att dra fördel av de utbildnings- och arbetsmöjligheter som finns på den inre marknaden. Parlamentet betonar också behovet av att samarbeta med kommissionen för att på ett effektivt sätt utveckla och införa det europeiska studentkortet i syfte att underlätta ömsesidigt erkännande av examensbevis och studieperioder utomlands, samtidigt som man minskar den administrativa bördan och kostnaderna för studenter och utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda en samarbetsprocess inom högstadie- och gymnasieutbildning som syftar till att främja öppenhet och bygga upp förtroendet mellan olika utbildningssystem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EU:s finansieringskällor och Erasmus+-programmet har stor betydelse och potential, särskilt när det gäller att främja rörlighet på alla utbildningsnivåer och för att upprätta europeiska universitet och gemensamma masterprogram. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar i detta syfte om vikten av att garantera att EU:s rörlighetsprogram är inkluderande, särskilt genom att säkerställa delaktighet från personer med funktionsnedsättning och personer med missgynnad socioekonomisk bakgrund. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta integrationen av nyanlända studenter, flyktingar och migranter i utbildningsmiljön genom att säkerställa att en EU-medlemsstats första erkännande av deras examensbevis eller resultat av studieperioder utomlands inte medför en alltför stor administrativ börda. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att senast 2025 införa mekanismer som underlättar automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis och resultat av studieperioder utomlands, i enlighet med målen för det europeiska området för utbildning och med de befintliga ramarna som grund, inklusive EU:s ram för nyckelkompetenser. Parlamentet betonar även i detta avseende vikten av inbördes kopplingar och komplementaritet mellan det europeiska området för utbildning och det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att den europeiska studentexamen är ett positivt exempel på samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller erkännande av kvalifikationer från en gymnasieutbildning. Parlamentet rekommenderar dock att medlemsstaterna avlägsnar alla onödiga hinder för ett snabbt och transparent erkännande av betyg från Europaskolor som ger tillträde till högre utbildning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, i syfte att åstadkomma automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis och rättvis tillgång till högre utbildningsanstalter, säkerställer att alla europeiska studenter har rätt att gå en gymnasieutbildning på samma villkor som medborgarna i den aktuella medlemsstaten, genom att de har rätt att placeras i en klass med elever i sin egen åldersgrupp, på en nivå som motsvarar deras klass i ursprungslandet, oavsett deras språknivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 15.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0673&from=EN

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen i Europeiska unionen: dags att handla!

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen i Europeiska unionen: dags att handla! (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 november 2017Bredast möjliga användning av alternativa bränslen – en handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen enligt artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, samt bedömning av nationella handlingsprogram enligt artikel 10.2 i direktiv 2014/94/EU (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 november 2017Bredast möjliga användning av alternativa bränslen – en handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen enligt artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, samt bedömning av nationella handlingsprogram enligt artikel 10.2 i direktiv 2014/94/EU (COM(2017)0652),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (2),

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC, och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC, och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 (omarbetning) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 (omarbetning) (COM(2017)0676),

| — | med beaktande av den internationella koden om säkerheten för fartyg som använder gas eller andra bränslen med låg flampunkt (IGF-koden), tillsammans med de föreslagna ändringarna att göra koden obligatorisk enligt konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS), och med inriktning på de utmaningar som antagandet av alternativa bränslen på regleringsnivå inom sjöfartssektorn för med sig och med syftning på att minimera risken för fartyg, deras besättning och miljön, och med beaktande av karaktären hos de bränslen som används, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella koden om säkerheten för fartyg som använder gas eller andra bränslen med låg flampunkt (IGF-koden), tillsammans med de föreslagna ändringarna att göra koden obligatorisk enligt konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS), och med inriktning på de utmaningar som antagandet av alternativa bränslen på regleringsnivå inom sjöfartssektorn för med sig och med syftning på att minimera risken för fartyg, deras besättning och miljön, och med beaktande av karaktären hos de bränslen som används,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0297/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0297/2018), och av följande skäl:

| A. | Rörlighet är ett grundläggande behov och ryggraden i våra samhällen och ekonomier, och den bör vara ren, hållbar, tillförlitlig, ekonomiskt överkomlig och alltigenom säker. I detta sammanhang erbjuder ren teknik enorma möjligheter och fördelar för samhället, med betydande följder för hälsan och miljön och för bilindustrin, energileverantörer, allmännyttiga företag och nätoperatörer. |
| --- | --- |

A.

Rörlighet är ett grundläggande behov och ryggraden i våra samhällen och ekonomier, och den bör vara ren, hållbar, tillförlitlig, ekonomiskt överkomlig och alltigenom säker. I detta sammanhang erbjuder ren teknik enorma möjligheter och fördelar för samhället, med betydande följder för hälsan och miljön och för bilindustrin, energileverantörer, allmännyttiga företag och nätoperatörer.

| B. | Medlemsstaterna har antagit sina nationella handlingsprogram, vilka nyligen utvärderades av kommissionen i meddelande COM(2017)0652, där man konstaterade att målen och införandet av laddningsinfrastruktur för elfordon varierar mellan medlemsstaterna och att bara åtta av 25 medlemsstater fullt ut uppfyller de krav avseende nationella handlingsprogram som anges i direktiv 2014/94/EU (3) samt att två medlemsstater har underlåtit att lämna in sina nationella handlingsprogram senast den 16 november 2016 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 3 i direktiv 2014/94/EU. |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaterna har antagit sina nationella handlingsprogram, vilka nyligen utvärderades av kommissionen i meddelande COM(2017)0652, där man konstaterade att målen och införandet av laddningsinfrastruktur för elfordon varierar mellan medlemsstaterna och att bara åtta av 25 medlemsstater fullt ut uppfyller de krav avseende nationella handlingsprogram som anges i direktiv 2014/94/EU (3) samt att två medlemsstater har underlåtit att lämna in sina nationella handlingsprogram senast den 16 november 2016 i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 3 i direktiv 2014/94/EU.

| C. | Utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn kommer att förbättra luftkvaliteten och stärka Europas energitrygghet och oberoende i förhållande till importerad energi och fossila bränslen och kommer därför att kräva snabba och betydande förändringar när det gäller den typ av energi, bränslen och drivsystem som används samt en ökning av energieffektiviteten genom användning av den mest effektiva och avancerade tekniken, en övergång till multimodala transporter och förändrat rörlighetsbeteende. |
| --- | --- |

C.

Utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn kommer att förbättra luftkvaliteten och stärka Europas energitrygghet och oberoende i förhållande till importerad energi och fossila bränslen och kommer därför att kräva snabba och betydande förändringar när det gäller den typ av energi, bränslen och drivsystem som används samt en ökning av energieffektiviteten genom användning av den mest effektiva och avancerade tekniken, en övergång till multimodala transporter och förändrat rörlighetsbeteende.

| D. | Transportsektorn är den enda stora ekonomiska sektorn i EU inom vilken växthusgasutsläppen ökat sedan 1990. Sektorn står för 23 % av koldioxidutsläppen, och denna andel fortsätter att växa. Vägtransporter står för nästan 75 % av all den energi som används för transporter och orsakar nästan 73 % av transportsektorns utsläpp av växthusgaser. Trafiken ökar konstant på grund av ökade varurörelser och ökade volymer av varor som transporteras i EU samt människors ökade rörlighet. Den förväntade ökningen av trafiken fram till 2030 kommer att få konsekvenser för både klimatförändringen, luftkvaliteten, energiförbrukningen och infrastrukturen. Utfasningen av fossila bränslen inom vägtransporter genom användning av hållbara alternativa bränslen kommer att kräva ett flexibelt tillvägagångssätt, vilket innebär att olika alternativa bränslen kan behövas för olika fordonssegment. |
| --- | --- |

D.

Transportsektorn är den enda stora ekonomiska sektorn i EU inom vilken växthusgasutsläppen ökat sedan 1990. Sektorn står för 23 % av koldioxidutsläppen, och denna andel fortsätter att växa. Vägtransporter står för nästan 75 % av all den energi som används för transporter och orsakar nästan 73 % av transportsektorns utsläpp av växthusgaser. Trafiken ökar konstant på grund av ökade varurörelser och ökade volymer av varor som transporteras i EU samt människors ökade rörlighet. Den förväntade ökningen av trafiken fram till 2030 kommer att få konsekvenser för både klimatförändringen, luftkvaliteten, energiförbrukningen och infrastrukturen. Utfasningen av fossila bränslen inom vägtransporter genom användning av hållbara alternativa bränslen kommer att kräva ett flexibelt tillvägagångssätt, vilket innebär att olika alternativa bränslen kan behövas för olika fordonssegment.

| E. | Sjöfarten står för ca 80 % av världshandelns volym och 3 % av de globala växthusgasutsläppen och bidrar till luftförorening nära kusten och hamnar. Med tanke på dess betydande andel av den globala transportmarknaden skulle ett gradvist införande av alternativa bränslen inom sjöfarten ha en stor positiv inverkan på miljön. |
| --- | --- |

E.

Sjöfarten står för ca 80 % av världshandelns volym och 3 % av de globala växthusgasutsläppen och bidrar till luftförorening nära kusten och hamnar. Med tanke på dess betydande andel av den globala transportmarknaden skulle ett gradvist införande av alternativa bränslen inom sjöfarten ha en stor positiv inverkan på miljön.

| F. | För att man ska lyckas hålla ökningen av den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC, och samtidigt uppnå Parisavtalets mål på 1,5 oC, måste utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn till fullo vara slutförd (noll nettoutsläpp) senast 2050. En övergång till alternativa bränslen kan bidra till att uppnå detta mål, samtidigt som konventionella drivmedel fortfarande kommer att behövas under överskådlig framtid tills behovet kan täckas helt med alternativa bränslen. |
| --- | --- |

F.

För att man ska lyckas hålla ökningen av den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC, och samtidigt uppnå Parisavtalets mål på 1,5 oC, måste utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn till fullo vara slutförd (noll nettoutsläpp) senast 2050. En övergång till alternativa bränslen kan bidra till att uppnå detta mål, samtidigt som konventionella drivmedel fortfarande kommer att behövas under överskådlig framtid tills behovet kan täckas helt med alternativa bränslen.

| G. | Övergången till hållbara alternativa bränslen och drivsystem, med hänsyn tagen till ett fordons hela livscykel, är det bästa sättet att fasa ut fossila bränslen i befintliga och framtida fordonsparken. Den övergripande effekten kommer att bli ännu större när den kombineras med effektivare fordon, användning av kollektivtrafik och cykel, utveckling av delad rörlighet och förbättring av transportsystemens allmänna effektivitet genom samverkande ITS-system och automatiserings- och digitaliseringsteknik. Stadsplaneringen och den fysiska planeringen kan stödja och komplettera de tekniska insatserna och stödja utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur. Främjandet av alternativa bränslen kan på ett betydande sätt bidra till förbättrad luftkvalitet i städer. |
| --- | --- |

G.

Övergången till hållbara alternativa bränslen och drivsystem, med hänsyn tagen till ett fordons hela livscykel, är det bästa sättet att fasa ut fossila bränslen i befintliga och framtida fordonsparken. Den övergripande effekten kommer att bli ännu större när den kombineras med effektivare fordon, användning av kollektivtrafik och cykel, utveckling av delad rörlighet och förbättring av transportsystemens allmänna effektivitet genom samverkande ITS-system och automatiserings- och digitaliseringsteknik. Stadsplaneringen och den fysiska planeringen kan stödja och komplettera de tekniska insatserna och stödja utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur. Främjandet av alternativa bränslen kan på ett betydande sätt bidra till förbättrad luftkvalitet i städer.

| H. | Alternativbränslefordonens prisnackdel jämfört med fordon med vanliga förbränningsmotorer, tillsammans med bristande införande av laddnings- och tankningsinfrastruktur, är fortfarande bland de största hindren när kunden gör sitt köpbeslut. I detta sammanhang har belöningar till kunden, skattebefrielser och andra finansiella incitament visat sig påskynda marknadsintroduktionen, och de bör återspegla prestandan när det gäller minskade växthusgasutsläpp och förorenande utsläpp för olika alternativa bränslen. |
| --- | --- |

H.

Alternativbränslefordonens prisnackdel jämfört med fordon med vanliga förbränningsmotorer, tillsammans med bristande införande av laddnings- och tankningsinfrastruktur, är fortfarande bland de största hindren när kunden gör sitt köpbeslut. I detta sammanhang har belöningar till kunden, skattebefrielser och andra finansiella incitament visat sig påskynda marknadsintroduktionen, och de bör återspegla prestandan när det gäller minskade växthusgasutsläpp och förorenande utsläpp för olika alternativa bränslen.

| I. | Övergången till alternativa bränslen och drivsystem är en möjlighet för en konkurrenskraftig europeisk industri att befästa sitt tekniska ledarskap och ett incitament för att bedriva forskning. Denna övergång är mycket viktig för att klara den internationella konkurrensen när det gäller kunskap, teknik och marknadsandelar. |
| --- | --- |

I.

Övergången till alternativa bränslen och drivsystem är en möjlighet för en konkurrenskraftig europeisk industri att befästa sitt tekniska ledarskap och ett incitament för att bedriva forskning. Denna övergång är mycket viktig för att klara den internationella konkurrensen när det gäller kunskap, teknik och marknadsandelar.

| J. | Vid omarbetningen av förordningen om utsläppsnormer för nya personbilar och nya lätta nyttofordon kommer man förhoppningsvis att fastställa ambitiösa mål för utsläppsminskning och skapa incitament för låg- och utsläppsfria fordon, samtidigt som man bibehåller ett teknikneutralt tillvägagångssätt, och därmed bana väg för en koldioxidsnål fordonspark i EU, vilket kommer att kräva ett lämpligt infrastrukturnät för alternativa bränslen. Översynen av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon kompletterar direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen genom att den garanterar efterfrågan för leverantörer och ökar användningen av rena fordon. |
| --- | --- |

J.

Vid omarbetningen av förordningen om utsläppsnormer för nya personbilar och nya lätta nyttofordon kommer man förhoppningsvis att fastställa ambitiösa mål för utsläppsminskning och skapa incitament för låg- och utsläppsfria fordon, samtidigt som man bibehåller ett teknikneutralt tillvägagångssätt, och därmed bana väg för en koldioxidsnål fordonspark i EU, vilket kommer att kräva ett lämpligt infrastrukturnät för alternativa bränslen. Översynen av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon kompletterar direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen genom att den garanterar efterfrågan för leverantörer och ökar användningen av rena fordon.

| K. | 94 % av Europas transportsektor är beroende av olja, varav 90 % måste importeras, bland annat från vissa politiskt instabila länder. |
| --- | --- |

K.

94 % av Europas transportsektor är beroende av olja, varav 90 % måste importeras, bland annat från vissa politiskt instabila länder.

| L. | Enligt direktiv 2014/94/EU omfattar alternativa bränslen fortfarande fossila bränslen, vilket står i strid med målet om minskade koldioxidutsläpp och utfasning av fossila bränslen. Man bör prioritera utsläppssnåla lösningar och lösningar med nollutsläpp av avgaser, vilka beaktar fordonens hela livscykel. För tunga fordon och inom sjöfartssektorn kan emellertid flytande naturgas (LNG) och komprimerad naturgas (CNG) på kort och medellång sikt bidra till förbättrad luftkvalitet, särskilt i hamnar och längs kusterna. |
| --- | --- |

L.

Enligt direktiv 2014/94/EU omfattar alternativa bränslen fortfarande fossila bränslen, vilket står i strid med målet om minskade koldioxidutsläpp och utfasning av fossila bränslen. Man bör prioritera utsläppssnåla lösningar och lösningar med nollutsläpp av avgaser, vilka beaktar fordonens hela livscykel. För tunga fordon och inom sjöfartssektorn kan emellertid flytande naturgas (LNG) och komprimerad naturgas (CNG) på kort och medellång sikt bidra till förbättrad luftkvalitet, särskilt i hamnar och längs kusterna.

| M. | Energi- och transportsektorerna måste närma sig varandra ytterligare för att möjliggöra en omfattande utfasning av fossila bränslen inom området för rörlighet. Energibärare, såsom elektricitet och väte, möjliggör utsläppsfri rörlighet samtidigt som de integrerar förnybara energikällor. Eftersom energisektorn gradvis går i riktning mot utnyttjandet av enbart förnybara energikällor, måste lagring av överskottsenergi under perioder av låg efterfrågan tillhandahållas. Ackumulatorfordon och bränslecellsdrivna fordon kan bidra till detta ändamål. Utsläppssnåla energikällor bör betraktas som ett steg på vägen i övergången till utsläppsfri rörlighet. Teknikneutralitet bör därför vara utgångspunkten för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen. |
| --- | --- |

M.

Energi- och transportsektorerna måste närma sig varandra ytterligare för att möjliggöra en omfattande utfasning av fossila bränslen inom området för rörlighet. Energibärare, såsom elektricitet och väte, möjliggör utsläppsfri rörlighet samtidigt som de integrerar förnybara energikällor. Eftersom energisektorn gradvis går i riktning mot utnyttjandet av enbart förnybara energikällor, måste lagring av överskottsenergi under perioder av låg efterfrågan tillhandahållas. Ackumulatorfordon och bränslecellsdrivna fordon kan bidra till detta ändamål. Utsläppssnåla energikällor bör betraktas som ett steg på vägen i övergången till utsläppsfri rörlighet. Teknikneutralitet bör därför vara utgångspunkten för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen.

| N. | Litiumjonceller, en av nyckelkomponenterna i elektriska fordonsbatterier, tillverkas nästan alltid utanför EU, främst i Asien. |
| --- | --- |

N.

Litiumjonceller, en av nyckelkomponenterna i elektriska fordonsbatterier, tillverkas nästan alltid utanför EU, främst i Asien.

| O. | Smarta och kraftfulla elnät, bättre integration av kraft- och gasnäten via kraft till gas, tillgång till nätet för laddande tjänsteleverantörer, privata laddningsstationer samt införandet av stationer för tankning av vätgas är avgörande för elektromobilitet. Tack vare ackumulatorfordon och bränslecellsdrivna fordon kan smart och kontrollerad laddning bidra till att balansera nät, men det saknas fortfarande regelverk samt skatterelaterade och tekniska ramar. |
| --- | --- |

O.

Smarta och kraftfulla elnät, bättre integration av kraft- och gasnäten via kraft till gas, tillgång till nätet för laddande tjänsteleverantörer, privata laddningsstationer samt införandet av stationer för tankning av vätgas är avgörande för elektromobilitet. Tack vare ackumulatorfordon och bränslecellsdrivna fordon kan smart och kontrollerad laddning bidra till att balansera nät, men det saknas fortfarande regelverk samt skatterelaterade och tekniska ramar.

| P. | TEN-T-näten utgör ett av de viktigaste transportnäten inom Europeiska unionen. En av nyckelprioriteringarna bör vara att fokusera på utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och sträva efter att uppnå det mål som fastställs i meddelandet, nämligen att fullt ut förse det transeuropeiska transportnätets stomnätskorridorer med laddningsstationer senast 2025. Detta mål bör ytterligare kompletteras med utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen både i det övergripande TEN-T-nätet och i tätorter, på landsbygden och i glesbefolkade områden, med hänsyn tagen till strukturella och ekonomiska begränsningar, för att uppnå en balanserad täckning. |
| --- | --- |

P.

TEN-T-näten utgör ett av de viktigaste transportnäten inom Europeiska unionen. En av nyckelprioriteringarna bör vara att fokusera på utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och sträva efter att uppnå det mål som fastställs i meddelandet, nämligen att fullt ut förse det transeuropeiska transportnätets stomnätskorridorer med laddningsstationer senast 2025. Detta mål bör ytterligare kompletteras med utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen både i det övergripande TEN-T-nätet och i tätorter, på landsbygden och i glesbefolkade områden, med hänsyn tagen till strukturella och ekonomiska begränsningar, för att uppnå en balanserad täckning.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ovannämnda meddelade från kommissionen om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Parlamentet betonar att det krävs ytterligare samordning och samarbete på EU-nivå för att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn till 2050, och understryker de möjligheter för industri, teknik och sysselsättning som utbyggnaden av alternativa bränslen och tillhörande infrastruktur medför. |
| --- | --- |

1.

Intensifierade insatser

| 2. | Europaparlamentet uppmanar dock kommissionen att tidigarelägga översynen av direktiv 2014/94/EU, och samtidigt hålla fast vid den nuvarande definitionen på alternativa bränslen enligt artikel 2, och fokusera på dess korrekta genomförande med tanke på att endast 8 av 25 medlemsstater hittills har genomfört det till fullo, i syfte att fylla luckor i infrastrukturen för alternativa bränslen i hela Europeiska unionen. Parlamentet betonar behovet av att öka användningen av alternativa bränslen och att skapa en stabil investeringsmiljö. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kommissionens utvärdering av de nationella ramplanerna visar på olika nivåer av ansträngning, ambition och tillgänglig finansiering hos de olika medlemsstaterna och att utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen varken är heltäckande eller jämnt fördelad. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en grundlig bedömning av ambitionsnivåerna och projekten inom ramen för de nationella ramplanerna, att vid behov föreslå ytterligare åtgärder och att stödja medlemsstaterna med exempel på bästa praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen att ersätta systemet med nationella ramplanerna med effektivare instrument, inklusive konkreta, bindande och genomförbara mål, för att utarbeta hållbarhetskriterier. Parlamentet föreslår att kommissionen ska ta hänsyn till den förväntade och förverkligade användningen av alternativbränslefordon och deras tekniska utveckling, ge medlemsstaterna flexibilitet när det gäller att avgöra hur man ska uppnå målen och sträva efter att ha ett transeuropeiskt infrastrukturnät för alla alternativa bränslen som är tillgängligt, kompatibelt och driftskompatibelt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att den förväntade ökningen fram till 2030 av resor och av volymer som transporteras bör beaktas för att man ska kunna beräkna omfattningen och på lämpligt sätt utrusta den nya infrastrukturen. Parlamentet betonar vikten av de pågående och tillkännagivna tekniska framstegen i fråga om batterier, vätgas och energilagring, och framhåller nödvändigheten att beakta dessa framsteg i de strategiska val som ska göras. Parlamentet konstaterar att den nya infrastrukturen måste kunna anpassas till både den volymmässiga och den tekniska utvecklingen. Parlamentet betonar till exempel att en massiv ökning av antalet elfordon i kombination med en ökning av dessa fordons autonomi till 400 km kommer att påverka dels utbyggnaden av nätverket av laddningsstationer, dels den typ av laddning som krävs. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet föreslår en årlig utvärdering av medlemsstaternas genomförandestatus och utvidgning av direktivets tillämpningsområde för att utvidga det från utbyggnad längs TEN-T-stomnätet till att även omfatta det övergripande TEN-T-nätet, urbana och regionala knutpunkter och områden där det europeiska luftkvalitetsindexet (EAQI) ligger på nivån ”hög” under mer än 35 dagar under ett år och där befolkningstätheten är sex gånger större än den genomsnittliga befolkningstätheten i EU, i syfte att uppnå en geografiskt bred täckning och även inkludera infrastruktur för offentliga fordonsparker. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga Fonden för ett sammanlänkat Europas (FSE) räckvidd i detta avseende och öka dess finansiering. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet stöder elektrifierade vägar som gör laddning av elfordon möjlig under körningen. Parlamentet efterlyser ytterligare utveckling av dessa åtminstone längs stomnätet och det övergripande vägnätet. Parlamentet anser att elektrifierade vägar skulle kunna vara en lösning som gör det möjligt att minska storleken på batterier och följaktligen priset på nya fordon. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa lika konkurrensvillkor mellan de olika alternativa bränslena för att på så sätt garantera teknikneutralitet, i synnerhet när det gäller att främja distributionsinfrastrukturer, och därmed göra vätgasinfrastrukturen obligatorisk med utbyggnadskrav motsvarande dem som gäller för komprimerad naturgas (CNG), men samtidigt justera dessa utbyggnadskrav. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av en hållbar stadsplanering, övergången från privata till delade och offentliga transporter och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt fästa uppmärksamhet vid utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen för kollektiva och allmänna transportmedel, t.ex. bussar, spårvagnar, tåg, bilpoolsfordon, taxibilar, minibussar, samt för cyklar, skotrar och motorcyklar. Parlamentet uppmuntrar till utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen i stads- och förortsområden och anser att områden med dålig luftkvalitet bör prioriteras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar de lokala och regionala myndigheter som deltar i borgmästaravtalet för klimat och energi att i sina respektive planer för hållbar energi sträva efter att inkludera konkreta åtgärder som i synnerhet ska vara inriktade på uppförandet eller färdigställandet av laddningsinfrastruktur för elfordon. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera de miljörelaterade målen i direktiv 2014/94/EU med ytterligare åtgärder för ren luft efter kontrollen av ändamålsenligheten i EU: s luftkvalitetsdirektiv 2004/107/EC (4) och 2008/50/EC (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att ett hållbart förvärvande av kollektivfordon som drivs med alternativa bränslen är en viktig motor för efterfrågan på alternativa bränslen och en infrastruktur för alternativa bränslen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom tillhandahållandet av ren energi på flygplatser (för användning både i stationära flygplan och för mobil utrustning på flygplatserna) i syfte att minska fotogenförbrukningen, förbättra luftkvaliteten, minska inverkan på klimatet och minska buller. |
| --- | --- |

12.

Fonden för ren rörlighet: finansiering av infrastrukturen för alternativa bränslen

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insats att tillhandahålla ytterligare 800 miljoner euro i startfinansiering för att stödja övergången till en infrastruktur för alternativa bränslen. Parlamentet tvivlar dock på att hävstångseffekten kommer att vara tillräcklig med tanke på att det behövs uppskattningsvis 5,2 miljarder euro fram till år 2020 och ytterligare 16–22 miljarder euro i totala investeringar fram till 2025 (6). Parlamentet uppmanar kommissionen att öka den ursprungliga finansieringen, att stödja inte bara utbyggnaden utan även driften av sådan infrastruktur under den olönsamma etableringsfasen och att fokusera på kollektivtrafikföretagens behov, inbegripet för att stödja infrastruktur som t.ex. underhållsverkstäder. Parlamentet framhåller att det finns behov av ytterligare offentliga och särskilt privata investeringar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att de uppskattade nödvändiga investeringarna på 25 miljarder euro fram till 2025 skulle kunna samfinansieras så att Europeiska unionen bidrar med 10 % och att 90 % kommer från industrin, särskilt från tillverkare, leverantörer, energi- och bränsletillverkare samt andra berörda parter. Parlamentet betonar att infrastrukturprojekt för alternativa bränslen bör få tillträde till bidrag och lån från FSE, Europeiska investeringsbanken (EIB), tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI) och investeringsplanen för Europa, samtidigt som det alltid bör säkerställas att det inte leder till en snedvridning på marknaden. Parlamentet begär att fondens finansiella medel tilldelas enligt kriterierna för hållbarhet, genomförbarhet, teknikneutralitet, klimatmål, europeiskt mervärde, uppnåendet av utbyggnadsmålen samt sammanhållningspolitiken. Parlamentet begär att genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea), som redan utövar tillsyn av FSE, utses till ansvarigt organ. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att de europeiska struktur- och investeringsfonderna 2 (ESI-fond 2) samt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Invest EU och Horisont Europa, är lämpliga instrument för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen och kontinuerliga investeringar i forskning och innovation i syfte att uppnå en bättre nivå på sektorsintegrationen, t.ex. transport och energi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG (7) om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar. Syftet med en sådan översyn bör vara att avsevärt förbättra konsumentinformationen om bränsleförbrukning, koldioxidutsläpp och utsläpp av förorenande ämnen samt att göra det möjligt att under verkliga körförhållanden göra en jämförelse mellan traditionell teknik och teknik för drift med alternativa bränslen vad gäller prestanda och utsläpp. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en förordning om roaming avseende offentligt tillgänglig infrastruktur för alternativa bränslen, åtminstone i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att beskattningen har en stor inverkan på priskonkurrenskraften för alternativa bränslen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se över sina ramar för energibeskattning i syfte att underlätta och främja övergången till alternativa bränslen som är kolfria eller har lågt kolinnehåll och avskaffa de nuvarande skillnaderna i beskattningen på energi mellan olika trafikslag, exempelvis på elektricitet som används för landströmsförsörjning till fartyg och energi som används för att generera alternativa bränslen, inklusive kraft till gas för lagring av intermittenta förnybara energikällor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en minskning av koldioxidutsläppen inom sjöfarten genom en tydlig satsning på innovation, digitalisering och anpassning av hamnar och fartyg. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och respektive regioner att skapa ett gemensamt projekt för ”blå LNG-korridorer för öar”, särskilt för de yttersta randområdena. Parlamentet betonar att landströmsförsörjning i både inlands- och kusthamnar på ett betydande sätt kan bidra till att minska buller, utsläpp av koldioxid och andra förorenande ämnen samtidigt som luftkvaliteten förbättras. |
| --- | --- |

19.

Alternativa bränslen – en alternativ industripolitik

| 20. | Europaparlamentet beklagar att framstegen i fråga om utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och tillgången till fordon som drivs med alternativa driftsystem, är alltför långsamma, med endast 19 ackumulatorfordon och 25 laddhybrider tillgängliga 2017 jämfört med 417 modeller med förbränningsmotorer, och uppmanar tillverkarna att öka sina ansträngningar i detta avseende. Parlamentet erkänner att det behövs strategier för att skapa incitament för användningen av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och stimulera utbudet av lätta och tunga fordon som drivs med alternativa bränslen, t.ex. ambitiösa utsläppsnormer för 2025 och 2030 för nya lätta och tunga fordon, inbegripet starka incitament för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon. Parlamentet erkänner samtidigt behovet av ökade offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar sambandet mellan tillgången på fordon som drivs med alternativa bränslen, utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och konsumenternas efterfrågan på denna teknik. Parlamentet understryker i detta avseende att en utveckling mot alternativa bränslen och framdrivningssystem skulle kunna hjälpa industrin att bli konkurrenskraftig på global nivå och bidra till att högkvalitativa arbetstillfällen hålls kvar i Europa, samtidigt som man skulle kompensera för missade chanser att minska koldioxidutsläppen från bilindustrin och för bristen på investeringar i hållbara transporter. Parlamentet betonar att den ökade användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen kommer att sänka produktionskostnaderna och påskynda minskningen av de totala ägandekostnaderna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om vikten av en fungerande inre marknad som säkerställer bränslestationernas tillgänglighet, driftskompatibilitet mellan betaltjänster och tekniska standarder, öppen bränsleprissättning och driftskompatibilitet mellan servrar och dataformat. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av läglig, lättbegriplig, korrekt, tillgänglig och öppen information till konsumenterna och denna informations tillgänglighet genom en öppen dataplattform. Parlamentet anser att man bör bygga ut stationer för flera olika energiformer för att på så sätt undvika inrättandet av flera olika distributionsnätverk för varje typ av kraftförsörjning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att laddningen av elfordon oftast kommer att ske i hemmet eller på arbetsplatsen och att laddningen sedan kommer att kompletteras på offentliga och halvoffentliga platser såsom snabbköp, järnvägsstationer eller flygplatser. Parlamentet betonar i detta avseende att fokuseringen på smarta laddningslösningar bör intensifieras, nätstabiliteten garanteras och egenförbrukning möjliggöras. Parlamentet understryker att det för långdistans elektromobilitet krävs snabba och ultrasnabba laddningsstationer längs motorvägar, huvudvägsystem och nätnoder. Parlamentet betonar att öppen tillgång till laddningsstationer, driftskompatibilitet för teknik och betalningar och fritt val av energi, inbegripet förnybar energi, och leverantörer är nyckelfaktorer för ett fungerande system. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en hållbar europeisk batteriallians och uttrycker sitt starka stöd för inrättandet av en europeisk battericelltillverkning som är inriktad på nästa generations teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga initiativet till att omfatta andra drivsystem, såsom bränsleceller, i syfte att upprätthålla Europas tekniska ledarskap. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma genomförbarheten av livscykelanalyser för alla alternativa bränslen, batterier och framdrivningssystem, i syfte att på ett hållbart sätt minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn och utvärdera deras utsläpp och inverkan på energi- och vattenbehov, markanvändning, miljö och samhällen. |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(2)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 5.

(3)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(4)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 3.

(5)  EUT L 152, 11.6.2008, s. 1

(6)  COM(2017)0652.

(7)  EUT L 12, 18.1.2000, s. 16.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Handelsaspekterna av globaliseringen

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2018 om handelsaspekterna av globaliseringen (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2017En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2017En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0492),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 13 september 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 september 2017 till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (3),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 13 september 2017 om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 13 september 2017 om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 9 november 2017 om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2016–31 december 2016 (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 9 november 2017 om genomförandet av frihandelsavtalen 1 januari 2016–31 december 2016 (COM(2017)0654),

| — | med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av resolution 26/9 som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 26 juni 2014, och särskilt beslutet om att upprätta en förutsättningslös mellanstatlig arbetsgrupp för transnationella företag och andra företag med avseende på mänskliga rättigheter, vars mandat ska vara att utarbeta ett internationellt juridiskt bindande instrument för att i internationell människorätt reglera transnationella företags och andra företags verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 26/9 som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 26 juni 2014, och särskilt beslutet om att upprätta en förutsättningslös mellanstatlig arbetsgrupp för transnationella företag och andra företag med avseende på mänskliga rättigheter, vars mandat ska vara att utarbeta ett internationellt juridiskt bindande instrument för att i internationell människorätt reglera transnationella företags och andra företags verksamhet,

| — | med beaktande av FN:s riktlinjer för konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter i samband med handels- och investeringsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s riktlinjer för konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter i samband med handels- och investeringsavtal,

| — | med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionssystem för självcertifiering av tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos ansvarstagande importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 16 mars 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionssystem för självcertifiering av tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan hos ansvarstagande importörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (6),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 4 oktober 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen den 4 oktober 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (9),

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 14 juli 2015Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights – State of Play (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 14 juli 2015Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights – State of Play (SWD(2015)0144),

| — | med beaktande av OECD:s Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct som offentliggjordes den 31 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct som offentliggjordes den 31 maj 2018,

| — | med beaktande av alliansen för tortyrfri handel som lanserades vid FN:s generalförsamlings möte den 18 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alliansen för tortyrfri handel som lanserades vid FN:s generalförsamlings möte den 18 september 2017,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 10 april 2017Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (nr 1/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter av den 10 april 2017Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (nr 1/2017),

| — | med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 4.1 om förbud mot slaveri och träldom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 4.1 om förbud mot slaveri och träldom,

| — | med beaktande av policydokumentet från Internationella valutafonden, Världsbanken och WTO, som offentliggjordes den 10 april 2017, Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet från Internationella valutafonden, Världsbanken och WTO, som offentliggjordes den 10 april 2017, Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment,

| — | med beaktande av OECD:s dokument med huvudfrågor Making globalisation work: better lives for all (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s dokument med huvudfrågor Making globalisation work: better lives for all (10),

| — | med beaktande av Unescos konvention från 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention från 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelande Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelande Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)0029),

| — | med beaktande av EU:s allmänna dataskyddsförordning, som trädde i kraft den 25 april 2018 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s allmänna dataskyddsförordning, som trädde i kraft den 25 april 2018 (11),

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 167, 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 167, 207, 208 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel samt yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för rättsliga frågor (A8-0319/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel samt yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för rättsliga frågor (A8-0319/2018), och av följande skäl:

| A. | Globaliseringen är en ständigt pågående process som till följd av den snabba tekniska utvecklingen har skapat en ny rad politiska, ekonomiska och samhälleliga utmaningar inför framtiden. Så gott som alla sektorer kommer att förändras. Det rättsliga regelverket släpar efter i denna utveckling, vilket innebär att betydande sociala framsteg sätts på spel. |
| --- | --- |

A.

Globaliseringen är en ständigt pågående process som till följd av den snabba tekniska utvecklingen har skapat en ny rad politiska, ekonomiska och samhälleliga utmaningar inför framtiden. Så gott som alla sektorer kommer att förändras. Det rättsliga regelverket släpar efter i denna utveckling, vilket innebär att betydande sociala framsteg sätts på spel.

| B. | Inkomstskillnaderna ligger fortfarande på historiskt höga nivåer, men den andel av världens befolkning som lever i extrem fattigdom har minskat från 44 % år 1980 till 10 % år 2015. Parlamentet håller med kommissionen om att globaliseringen även för med sig utmaningar på grund av att fördelarna är ojämnt fördelade mellan människor och regioner. Om aktiva åtgärder inte vidtas finns det risk för att globaliseringen ytterligare stärker effekterna av de tekniska framstegen och den senaste ekonomiska krisen och bidrar till mer ojämlikhet och social polarisering i samhället. |
| --- | --- |

B.

Inkomstskillnaderna ligger fortfarande på historiskt höga nivåer, men den andel av världens befolkning som lever i extrem fattigdom har minskat från 44 % år 1980 till 10 % år 2015. Parlamentet håller med kommissionen om att globaliseringen även för med sig utmaningar på grund av att fördelarna är ojämnt fördelade mellan människor och regioner. Om aktiva åtgärder inte vidtas finns det risk för att globaliseringen ytterligare stärker effekterna av de tekniska framstegen och den senaste ekonomiska krisen och bidrar till mer ojämlikhet och social polarisering i samhället.

| C. | Öppen global handel och globalisering har haft positiva effekter genom att lyfta miljontals människor ur fattigdomen, och kan som sådan bidra till ländernas ekonomiska tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Globaliseringen innebär också utmaningar och fördelarna är ojämnt fördelade mellan människor och regioner. Globaliseringen bör inte ske på bekostnad av miljön. EU:s medborgare kräver i allt högre grad att unionens handelspolitik ska garantera att varor som kommer in på EU:s marknad har producerats under anständiga och hållbara förhållanden och att EU i den föränderliga globala miljön främjar en värdebaserad handelsagenda. |
| --- | --- |

C.

Öppen global handel och globalisering har haft positiva effekter genom att lyfta miljontals människor ur fattigdomen, och kan som sådan bidra till ländernas ekonomiska tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Globaliseringen innebär också utmaningar och fördelarna är ojämnt fördelade mellan människor och regioner. Globaliseringen bör inte ske på bekostnad av miljön. EU:s medborgare kräver i allt högre grad att unionens handelspolitik ska garantera att varor som kommer in på EU:s marknad har producerats under anständiga och hållbara förhållanden och att EU i den föränderliga globala miljön främjar en värdebaserad handelsagenda.

| D. | En värdebaserad öppen och rättvis handel och investeringspolitik kräver en uppsättning effektiva kompletterande politiska åtgärder för att maximera vinsterna och minimera förlusterna av handelsliberaliseringen för EU och för tredjeländers befolkningar och ekonomier. Genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, som syftar till att stoppa fattigdomen och uppnå sociala och miljömässiga framsteg, bör bli riktmärket för hur framgångsrik unionens handelspolitik är. |
| --- | --- |

D.

En värdebaserad öppen och rättvis handel och investeringspolitik kräver en uppsättning effektiva kompletterande politiska åtgärder för att maximera vinsterna och minimera förlusterna av handelsliberaliseringen för EU och för tredjeländers befolkningar och ekonomier. Genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, som syftar till att stoppa fattigdomen och uppnå sociala och miljömässiga framsteg, bör bli riktmärket för hur framgångsrik unionens handelspolitik är.

| E. | Protektionism är ett förenklat och bristfälligt svar på de utmaningar som globaliseringen för med sig. En protektionistisk politik som inte genomförs i enlighet med WTO:s regler kommer att få en dominoeffekt på alla, och skada importörer, exportörer och konsumenter. Rättvisa och etiska handelsförbindelser bör vara normen när det gäller internationella ekonomiska förbindelser. |
| --- | --- |

E.

Protektionism är ett förenklat och bristfälligt svar på de utmaningar som globaliseringen för med sig. En protektionistisk politik som inte genomförs i enlighet med WTO:s regler kommer att få en dominoeffekt på alla, och skada importörer, exportörer och konsumenter. Rättvisa och etiska handelsförbindelser bör vara normen när det gäller internationella ekonomiska förbindelser.

| F. | Klimatförändringar orsakade av mänsklig verksamhet ökar snabbare än enligt IPCC:s mest pessimistiska prognoser för den biologiska mångfaldens kollaps och det medellångsiktiga hotet mot ekosystemens överlevnad, särskilt de marina ekosystemen, till följd av föroreningar, framför allt föroreningar i samband med utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

F.

Klimatförändringar orsakade av mänsklig verksamhet ökar snabbare än enligt IPCC:s mest pessimistiska prognoser för den biologiska mångfaldens kollaps och det medellångsiktiga hotet mot ekosystemens överlevnad, särskilt de marina ekosystemen, till följd av föroreningar, framför allt föroreningar i samband med utvinning av kolväten.

| G. | EU har rätt att anta en politik för handel med kulturella och audiovisuella tjänster, i syfte att skydda och främja mångfalden av kulturyttringar liksom kulturarvet, samt bidra till uppnåendet av det fjärde målet för hållbar utveckling avseende utbildning av god kvalitet. Dessa andra bestämmelser inbegriper den gemensamma handelspolitiken enligt definitionen i artikel 207 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

G.

EU har rätt att anta en politik för handel med kulturella och audiovisuella tjänster, i syfte att skydda och främja mångfalden av kulturyttringar liksom kulturarvet, samt bidra till uppnåendet av det fjärde målet för hållbar utveckling avseende utbildning av god kvalitet. Dessa andra bestämmelser inbegriper den gemensamma handelspolitiken enligt definitionen i artikel 207 i EUF-fördraget.

| H. | I artikel 3.3 i EU-fördraget anges att EU måste respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. |
| --- | --- |

H.

I artikel 3.3 i EU-fördraget anges att EU måste respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas.

| I. | Europa har en rik mångfald av traditioner och starka kulturella och kreativa sektorer, små och medelstora företag och olika system för offentliga medieorgan och offentligt filmstöd. Främjandet av kulturell mångfald och tillgång till kultur och demokratisk dialog måste även i fortsättningen vara en ledande princip, i överensstämmelse med EU:s internationella handelsstrategi. |
| --- | --- |

I.

Europa har en rik mångfald av traditioner och starka kulturella och kreativa sektorer, små och medelstora företag och olika system för offentliga medieorgan och offentligt filmstöd. Främjandet av kulturell mångfald och tillgång till kultur och demokratisk dialog måste även i fortsättningen vara en ledande princip, i överensstämmelse med EU:s internationella handelsstrategi.

| J. | De kulturella och kreativa sektorerna bidrar till skapandet av anständiga arbetstillfällen och till ekonomiskt välstånd, och de står för omkring 2,6 procent av EU:s BNP. Dessa sektorer har en högre tillväxtnivå än den övrig ekonomin och har varit en av de mest motståndskraftiga sektorerna under finanskrisen. Utvecklingen av handeln med varor och tjänster inom de kulturella och kreativa sektorerna kommer att bli en viktig drivkraft för hållbar ekonomisk tillväxt och skapandet av sysselsättning i Europa. |
| --- | --- |

J.

De kulturella och kreativa sektorerna bidrar till skapandet av anständiga arbetstillfällen och till ekonomiskt välstånd, och de står för omkring 2,6 procent av EU:s BNP. Dessa sektorer har en högre tillväxtnivå än den övrig ekonomin och har varit en av de mest motståndskraftiga sektorerna under finanskrisen. Utvecklingen av handeln med varor och tjänster inom de kulturella och kreativa sektorerna kommer att bli en viktig drivkraft för hållbar ekonomisk tillväxt och skapandet av sysselsättning i Europa.

| K. | I den allmänna dataskyddsförordningen fastställs höga standarder för behandling av personuppgifter, vilket kräver en viss nivå av ansvar från plattformarnas och strömningstjänsternas sida i samband med regleringen av den internationella handeln. |
| --- | --- |

K.

I den allmänna dataskyddsförordningen fastställs höga standarder för behandling av personuppgifter, vilket kräver en viss nivå av ansvar från plattformarnas och strömningstjänsternas sida i samband med regleringen av den internationella handeln.

| L. | Hanteringen av globaliseringens handelsaspekter vad gäller kulturföremål innebär strikt efterlevnad av alla internationella konventioner om skydd av kulturarvet, i synnerhet bestämmelserna i Haagkonventionen från 1954, Unescos konvention från 1970 och Unidroits konvention från 1995. |
| --- | --- |

L.

Hanteringen av globaliseringens handelsaspekter vad gäller kulturföremål innebär strikt efterlevnad av alla internationella konventioner om skydd av kulturarvet, i synnerhet bestämmelserna i Haagkonventionen från 1954, Unescos konvention från 1970 och Unidroits konvention från 1995.

| M. | Interkulturell dialog främjar respekt och ömsesidig förståelse och uppmuntrar till rättvisare sociala och ekonomiska utbyten, inbegripet handel, vilket bidrar till att utveckla metoder som främjar alla parters intressen på ett mer balanserat och respektfullt sätt och till att bekämpa illojala metoder, såsom otillbörliga klausuler och påtvingade ensidiga villkor. |
| --- | --- |

M.

Interkulturell dialog främjar respekt och ömsesidig förståelse och uppmuntrar till rättvisare sociala och ekonomiska utbyten, inbegripet handel, vilket bidrar till att utveckla metoder som främjar alla parters intressen på ett mer balanserat och respektfullt sätt och till att bekämpa illojala metoder, såsom otillbörliga klausuler och påtvingade ensidiga villkor.

Hur vi bemöter globaliseringen

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens diskussionsunderlag om hur vi bemöter globaliseringen, och dess fokus på att underlätta möjligheterna att ta del av de positiva effekterna av globaliseringen, samtidigt som vikten av att motverka de negativa effekterna betonas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att internationell handel inte enbart spelar en avgörande roll när det gäller ekonomisk utveckling och samarbete mellan länder i den globaliserade ekonomin, utan även har ett väsentligt inflytande på fred, socialt och ekologiskt hållbar tillväxt, sysselsättning, utrotning av fattigdom och livsmedelstrygghet, mänskliga rättigheter samt kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet erkänner därför EU:s ökande ansvar för att bidra till antagandet av dessa utmaningar i unionens internationella handelsförbindelser och yttre förbindelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att effektivt stärka kontrollen av handeln med varor med dubbla användningsområden, och begär därför att unionens skyldigheter ska genomföras enligt det internationella vapenhandelsfördraget. |
| --- | --- |

3.

Lägesanalys

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att länder och ekonomier till följd av globaliseringen blir allt mer sammanlänkade. Parlamentet konstaterar att detta har lett till att internationella värdekedjor har uppstått, och påpekar att dessa värdekedjor omstrukturerar den internationella arbetsfördelningen, liksom det ömsesidiga beroendet mellan länderna. Parlamentet erinrar om att deras extremt komplexa natur, bristen på insyn och urholkningen av ansvarsskyldigheten kan leda till större risker för kränkningar av mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, faktisk strafflöshet för miljöbrott och storskalig skatteflykt liksom storskaligt skattebedrägeri. Parlamentet upprepar fördelarna med gemensamma regler och en värdebaserad EU-handelspolitik, inbegripet när det gäller frågor såsom mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljöskydd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att fördelarna med globaliseringen är ojämnt fördelade mellan regioner och samhällen, vilket innebär att vissa regioner och sektorer drar stor nytta av globaliseringen, medan andra brottas med strukturförändringar och ökad arbetslöshet. Parlamentet konstaterar att detta, i kombination med teknikskiften som t.ex. automatisering och digitalisering, är en anledning till ökad skepsis eller motstånd mot globaliseringen inom vissa delar av samhället. Parlamentet konstaterar att den finansiella och ekonomiska krisen påverkade inkomstfördelningen och förvärrade fattigdomsproblemet. Parlamentet noterar att 2014 nådde Ginikoefficienten för hushållens disponibla inkomst det högsta värde som uppmätts under de senaste 30 åren, men visade på en särskilt negativ trend för människor med låga och medelhöga inkomster. Parlamentet noterar att medelklassen har krympt i många EU-medlemsstater, samtidigt som dess andel av den totala inkomsten har minskat i lika stor utsträckning. Parlamentet anser att kombinationen av en krympande medelklass, medborgarnas rädsla för att förlora sin sociala och ekonomiska ställning samt skepsis mot globaliseringen kan leda till protektionism, vilket är ett förenklat svar på gemensamma farhågor. Parlamentet noterar att varken nationalistisk och protektionistisk politik eller politik som innebär att inga åtgärder vidtas är adekvat i detta sammanhang. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att hållbara och blomstrande framtidsutsikter på nationell nivå främjar en minskning och underlättar hanteringen av de irreguljära migrationsflödena till Europa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att demokratin också drabbas negativt när ekonomin försämras. Parlamentet konstaterar att demokratin nu är på tillbakagång så gott som överallt. Parlamentet betonar att medborgarna har mer egenmakt än någonsin tidigare, men många har en känsla av att demokratin inte längre är till någon nytta för dem. Parlamentet påpekar att denna trend leder till autokratiska och odemokratiska stater som framgångsrikt utnyttjar våra samhällen som vapen och drar fördel av de utbredda motreaktionerna mot globaliseringen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att Kinas och andra sydostasiatiska länders betydelse ökar avsevärt. Parlamentet betonar de ökade handels- och investeringsflödena inom denna region. Parlamentet påpekar att denna trend kommer att bestå under de kommande åren. Parlamentet noterar att detta kommer att leda till en relativt sett minskad betydelse för de nuvarande globala ekonomiska centrumen i Europa och Nordamerika samt till nya utmaningar i fråga om att bevara en värdebaserad internationell handelspolitik. Parlamentet framhåller vikten av att anpassa sig till dessa nya ekonomiska utmaningar. Parlamentet framhåller därför på nytt behovet av att ytterligare stärka reglerna och det värdebaserade multilaterala systemet. Parlamentet understryker att denna utveckling sannolikt kommer att äventyra EU:s strategiska intressen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att globaliseringen har lett till att teknik och innovation har fått en snabbare och vidare spridning, och att teknik kan spela en central roll för handeln. Parlamentet framhåller att EU hittills inte har förverkligat en strategi för digital handel eller uppmärksammat de fördelar som internet och teknik för digitala liggare kan föra med sig för den internationella handeln. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att den kinesiska ekonomin växer avsevärt och ökar sin marknadsandel på bekostnad av Europa och Nordamerika. Parlamentet noterar att Kinas nya initiativ ”ett bälte, en väg” är landets försök att bli världens största ekonomiska makt. Parlamentet betonar att Kinas inflytande, som inte bara är ekonomiskt utan även har strategiska och säkerhetsrelaterade dimensioner, sprider sig till själva Europa. Parlamentet anser att politiken ”America first” är ett försök att ta itu med Förenta staternas tillbakagång, och att den utgör en skadlig kraft för den regelbaserade världsekonomiska ordningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att den transatlantiska axeln under de senaste årtiondena alltid har varit en garanti för den fria och värdebaserade globala handeln och att den kan spela denna roll även i framtiden. Parlamentet konstaterar att ett transatlantiskt avtal kan ge nya impulser i detta sammanhang. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att den multilaterala världsekonomiska ordningen med WTO i centrum innebär stora svårigheter när det gäller att införliva dessa djupgående förändringar, liksom ländernas förändrade intressen, i internationella avtal. Parlamentet noterar att den växande protektionismen i Förenta staterna och i andra delar av världen, liksom bristande hänsynstagande till utvecklingsländernas behov och förväntningar i internationella avtal försvagar WTO. Parlamentet anser att WTO:s överprövningsorgan är särskilt viktigt för att lösa handelstvister, och ser med stor oro på att Förenta staterna blockerar utnämningen av medlemmar i organet, något som undergräver WTO:s funktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara flexibel när det gäller reformer av WTO:s överprövningsorgan, men att samtidigt insistera på en tvistlösningsmekanism i två steg. Parlamentet beklagar att målen för hållbar utveckling inte integrerats i världshandelsagendan och det faktum att de inte beaktas på lämpligt sätt. Parlamentet anser att utvecklingsländernas behov och förväntningar bör återspeglas på ett bättre sätt i internationella avtal, liksom i Doharundan. |
| --- | --- |

12.

EU-politik

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att EU står inför utmaningen att fungera på ett framgångsrikt sätt under dessa nya världsekonomiska förhållanden, vilket innebär att EU måste säkerställa sin konkurrenskraft, samtidigt som sociala och miljömässiga normer upprätthålls, utöka samarbetet med tillväxtekonomier i Sydostasien samt Indien, Kina och Latinamerika och bemöta Förenta staternas ökande och godtyckliga protektionism. Parlamentet konstaterar hur viktigt det är att verka för en omstrukturering av den ekonomiska världsordningen och respektera utvecklingsländernas behov, samt behoven hos ekonomiskt och socialt utsatta människor i utvecklade länder. Parlamentet betonar att strävan efter att uppnå målen för hållbar utveckling och genomföra Parisavtalet måste utgöra en övergripande ram för att fullfölja detta åtagande, varvid en konsekvent utvecklingspolitik är av yttersta vikt. Parlamentet understryker att de offentliga finanserna, det offentliga utvecklingsbiståndet och mobiliseringen av inhemska resurser är nödvändiga verktyg för att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av kompletterande politik för att stödja de positiva effekter och möjligheter som följer av globaliseringen. Parlamentet framhåller behovet av strukturerade och välbalanserade frihandelsavtal. Parlamentet framhåller på nytt sitt stöd till kommissionens handelspolitik och främjandet av handelspolitiska verktyg och instrument för att reglera och hantera globaliseringens utmaningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU erbjuder en lämplig stödram för att utforma framstegsvänliga regler avseende handel och investeringar som uppmuntrar till ekonomiskt samarbete, solidaritet mellan befolkningar och bekämpning av klimatförändringarna. Parlamentet uppmuntrar unionen att ytterligare fördjupa sina initiativ för en bättre reglering av globaliseringen genom effektiva stödåtgärder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar medlemsstaternas svårigheter med att själva ta sig an transnationella utmaningar, såsom migrationsströmmar, finanskriser, skatteflykt, terrorism och klimatförändringar. Parlamentet understryker regionernas och städernas gemensamma ansvar och roll när det gäller att hantera globaliseringen. Parlamentet noterar att effektiviteten i EU:s åtgärder är beroende av medlemsstaternas insatser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att tvisterna mellan EU och Förenta staterna skapar nya utmaningar för EU, men även möjligheter att hitta nya sätt att hantera, forma och ta ansvar för globaliseringen. |
| --- | --- |

17.

Europas interna åtgärder

| 18. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att upprätthållandet av internationell konkurrenskraft, samtidigt som höga sociala och miljömässiga normer säkras, är en nödvändig förutsättning för en framgångsrik europeisk strategi. Parlamentet välkomnar den ytterligare förstärkningen av EU:s inre marknad och konsolideringen av den ekonomiska unionen genom harmoniseringen av normerna för socialt skydd, löner och levnadsstandard. Parlamentet anser att en sådan harmonisering är av avgörande betydelse, eftersom en solid inre marknad är en förutsättning för ett framgångsrikt genomförande av internationella strategier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Parlamentet påpekar att möjligheten att upprätthålla den internationella konkurrenskraften i mycket hög grad är beroende av att man lyckas genomföra automatiseringen och digitaliseringen på ett socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt, samtidigt som skyddet av EU-medborgarnas privatliv säkerställs. Parlamentet konstaterar att ny teknik, i synnerhet blockkedjeteknik, kommer att omvandla den internationella handelns karaktär. Parlamentet noterar vikten av att uppnå våra klimatpolitiska mål, och att övergången till förnybara energikällor måste ske snarast möjligt. Parlamentet anser att EU snarast måste utveckla en verklig och effektiv industristrategi i syfte att minska externa sårbarheter och samtidigt främja övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Parlamentet anser att de möjligheter och utmaningar som globaliseringen för med sig, liksom de senaste åtgärderna som vidtagits av vissa tredjeländer, bör bemötas med EU-handelspolitik som främjar öppen och fri handel med transparenta regler och ett starkt multilateralt system inom WTO. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att i enlighet med artikel 12 i EUF-fördraget, som erkänner att konsumentskyddskrav ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs, skulle ett särskilt kapitel om konsumentskydd kunna bidra till att uppnå en hög nivå på konsumentskyddet genom rättsliga skyddsåtgärder, t.ex. om rätten att reglera och försiktighetsprincipen, men skulle också kunna åstadkomma konkreta fördelar för konsumenterna och främja konsumentförtroendet, inbegripet i samband med onlinetjänster, främja hållbar konsumtion, integrera konsumenternas intressen i genomförandet av handelsavtal och bidra till ett effektivt genomdrivande av konsumentlagstiftningen, även i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet pekar på behovet av att säkra lika villkor för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma en europeisk handelsstrategi för små och medelstora företag i syfte att integrera dessa företag i internationella värdekedjor och övervinna handelsbarriärer, såsom icke-tariffära handelshinder. Parlamentet påpekar att tillgång till information är ett av de största hindren för de små och medelstora företagens marknadsdeltagande, vilket betyder att mer transparens och ökat stöd behövs. Parlamentet kräver att kommissionen utvecklar instrument i detta sammanhang för att underlätta hanteringen av ursprungsregler och utnyttjandet av handelsförmåner för små och medelstora företag. Parlamentet påminner om den stora potentialen hos outnyttjade handelsförmåner, och uppmanar kommissionen att sätta ambitiösa mål för att öka nyttjandegraden. Parlamentet noterar betydelsen av små och medelstora företag för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet begär att det införs separata kapitel i handelsavtal avseende små och medelstora företags behov och intressen, särskilt när det gäller att underlätta marknadstillträde. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att effektiva handelspolitiska skyddsinstrument behövs, och välkomnar den nyligen genomförda reformen av handelspolitiska skyddsinstrument som måste genomföras på ett effektivt och proportionerligt sätt i syfte att skydda industrier och arbetstillfällen från dumpade och illojalt subventionerade importer. Parlamentet bekräftar att handelspolitiska skyddsinstrument inte bör användas i protektionistiskt syfte. Parlamentet stöder de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av Förenta staternas införande av stål- och aluminiumtullar. Parlamentet påpekar att regler kring urval av investeringar måste införas så snart som möjligt för att förhindra utländska investeringar som enbart motiveras av industripolitik och syftar till att förvärva europeisk teknik. Parlamentet påminner om att det behövs ett starkt internationellt upphandlingsinstrument. Parlamentet välkomnar de djärva åtgärder som vidtagits för att integrera dimensionen rörande social dumpning och miljödumpning i dessa instrument, och uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla solida metoder för att till fullo ta hänsyn till dessa dimensioner, däribland sociala normer och miljönormer som är tillämpliga i exportländer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, för att hantera den förlust av arbetstillfällen som globaliseringen orsakar, måste stärka sin arbetsmarknadspolitik och sitt utbildningsutbud. Parlamentet noterar dock att det behövs en reform av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att man ska kunna möta de nya utmaningar som globaliseringen medför, inbegripet en reform av förhandsvillkoren för att erhålla stöd. Parlamentet betonar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter måste bli ett mer proaktivt verktyg som syftar till att förbereda arbetstagare och företag på att bekämpa globaliseringens negativa effekter. Parlamentet konstaterar att mindre företag måste ha tillgång till finansiering ur denna fond. Parlamentet påpekar att fondens tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta andra strategiska anpassningar och att det behöver en lämplig budget och en lämplig mekanism för övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmärksammas de positiva åtgärder som kommissionen vidtagit för att öka transparensen i frihandelsavtalen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bemöta skepsis mot globaliseringen genom att ytterligare öka transparensen i handelsavtal, förbättra övervakningen av EU:s regler och lagstiftning och stärka inkluderingen av medborgarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra förhandlingarna på ett fullständigt transparent sätt, genom en ständig dialog med Europaparlamentet, nationella parlament, arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Parlamentet uppmanar rådet att före godkännandet av förhandlingsmandaten och under förhandlingarna informera och involvera nationella parlament och det civila samhället. Parlamentet beklagar att rådet i slutsatserna av den 22 maj 2018 beslutade att bibehålla status quo genom att fastställa att möjligheten att offentliggöra förhandlingsdirektiv för EU:s frihandelsavtal kommer att avgöras från fall till fall. Parlamentet uppmanar rådet offentliggöra alla förhandlingsmandat. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att det krävs mer global styrning och globala regler för att bemöta globaliseringen på ett bättre sätt. Parlamentet framhåller vikten av att stödja inhemsk politik för att främja EU:s konkurrenskraft och motståndskraft. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att EU:s jordbruksprodukter uppfyller de högsta standarderna i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att importerade jordbruksprodukter uppfyller EU:s standarder och att stärka kontrollerna av importerade livsmedelsprodukter från jordbruk, såväl vid ursprungsplatsen som vid ankomsten till EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om vikten av ett effektivt genomförande av de handelsavtal som ingåtts för att säkerställa att våra jordbrukare till fullo kan dra nytta av exportmöjligheterna i dessa avtal, såsom det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan EU och Kanada. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att utarbeta nya handelsbestämmelser på global nivå, i syfte att reglera och harmonisera produktionsrelaterade, sociala och miljömässiga normer inom jordbruks- och livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handelsavtal med Japan, som är EU:s fjärde största exportmarknad för jordbruket, vilket kommer att erbjuda goda exportmöjligheter för många jordbruksprodukter från EU, såsom mejeriprodukter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av att dels inkludera effektiva och bilaterala skyddsbestämmelser som snabbt kan användas och som gör det möjligt att tillfälligt upphäva handelsförmånerna om en ökning av importen till följd av ikraftträdandet av ett handelsavtal allvarligt skulle skada eller riskera att allvarligt skada känsliga sektorer, dels se över de befintliga multilaterala skyddsmekanismerna i förordning (EU) nr 1308/2013 (förordningen om en samlad marknadsordning) (12), som bör spela en förebyggande roll för känsliga sektorer baserat på referenströsklar för volym och pris som möjliggör en automatisk aktivering av skyddsmekanismerna, med suspensiv verkan, när dessa trösklar uppnås. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller den strategiska betydelsen av att EU bibehåller en hög grad av livsmedelsoberoende. Parlamentet anser att globaliseringen av handeln inte får äventyra de jordbruksbaserade livsmedelsföretagens fortlevnad i EU, eftersom detta på lång sikt skulle kunna skapa ett externt beroende som liknar det som redan förekommer inom energisektorn. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens diskussionsunderlag om hur vi bemöter globaliseringen är det första dokumentet av detta slag där vikten av att stärka djurskyddsnormer genom EU:s handels- och investeringsagenda nämns. Parlamentet välkomnar den vilja att arbeta för att stärka den globala styrningen på området som uttrycks av kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att uttryckligen inbegripa djurskyddet i nästa handelspolitiska strategi och att använda översynsklausuler i befintliga frihandelsavtal för att ytterligare förbättra bestämmelser om djurskydd. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att handelsförmåner villkoras av efterlevnad av EU:s djurskyddsnormer, vilket garanterar mer lika villkor och överensstämmer med de flesta EU-medborgares önskemål. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den viktiga roll som högre djurskyddsnormer kan spela i fråga om att uppnå flera mål för hållbar utveckling, i synnerhet rörande hälsa i samband med antimikrobiell resistens och klimatförändringar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att kultur och utbildning, inbegripet livslångt lärande, är kollektiva nyttigheter, att tillgång till kultur och utbildning är en mänsklig rättighet och att kultur och utbildning därför inte kan betraktas eller hanteras på samma sätt som en godtycklig vara eller tjänst, utan snarare som gemensamma tillgångar som bör bevaras och fortlöpande förbättras. Parlamentet begär därför att kulturella och audiovisuella tjänster samt utbildningstjänster, inklusive onlinetjänster, tydligt ska undantas i handelsavtal mellan unionen och tredjeländer, såsom exempelvis det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) med Förenta staterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Parlamentet betonar i detta hänseende den viktiga roll som Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar spelar i internationella handelsavtal, i vilka konventionens bestämmelser måste beaktas och respekteras. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att det är viktigt med välavvägda handelsförhandlingar om upphovsrätt för att säkra att upphovsrätten inte förhandlas ned till den minsta gemensamma nämnaren, utan syftar till att trygga bästa möjliga bestämmelser som skyddar kulturarvet, främjar kulturell mångfald och säkrar en inkomst för dem som arbetar inom kultur och media samt främjar och förbättrar kreativitet, spridning av kunskap och innehåll liksom användarnas rättigheter i den digitala tidsåldern, och skapar en öppen, regelbaserad handelsmiljö, något som är av avgörande betydelse för att Europeiska unionens kulturella och kreativa sektorer ska blomstra. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU att i handelsförhandlingar med tredjeländer utöva sin rätt att anta eller upprätthålla åtgärder (särskilt av rättslig och/eller finansiell natur), inbegripet en rättsligt bindande allmän klausul avseende skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald, kulturarv, yttrandefrihet, mediepluralism och mediefrihet, oavsett vilken teknik eller plattform för spridning som används. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att dataskydd är en grundläggande rättighet i Europeiska unionen. Parlamentet ser gärna att man garanterar höga dataskyddsstandarder i handelsavtal genom att Europeiska unionen och tredjeländer antar ett så kallat ömsesidigt beslut om adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att man främjar Europeiska unionens system med geografiska beteckningar och traditionella specialiteter även i framtiden och fortsätter att ingå bilaterala avtal om sådana med tredjeländer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar det mandat som rådet nyligen gav kommissionen att på Europeiska unionens vägnar förhandla om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister, för att åtgärda begränsningarna i det befintliga systemet för tvistlösning mellan investerare och stat. Parlamentet konstaterar att den multilaterala domstolen för biläggande av investeringstvister kommer att fungera som en permanent instans för att lösa investeringstvister och kommer att utgöra ett mer transparent, enhetligt och rättvist system, vilket kommer att vara mycket fördelaktigt för investerarna. Parlamentet välkomnar vidare i detta sammanhang att rådet även har beslutat att offentliggöra förhandlingsdirektiven, vilket var något som parlamentet länge begärt i samband med sin strävan att verka för ökad transparens på området internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

39.

Europas externa åtgärder

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra målen för hållbar utveckling och Parisavtalet till vägledande principer för EU:s handelspolitik, Parlamentet konstaterar att de reformer som nämndes i strategin ”Handel för alla” inte räcker till för att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga hållbarhet som en övergripande princip för samtliga handelsavtal, även genom att inkludera hållbarhetsrelaterade skyldigheter i alla kapitel, och att inbegripa ett särskilt kapitel som bidrar till att stödja och främja internationella konventioner om sociala, arbetsrättsliga och mänskliga rättigheter samt multilaterala miljöavtal. Parlamentet noterar att tillämpningen av dessa bindande och verkställbara bestämmelser måste övervakas på lämpligt sätt, så att man kan inleda samrådsförfaranden på myndighetsnivå och vid behov aktivera de särskilda tvistlösningsmekanismerna, enligt vad som fastställs inom ramen för kapitlen om handel och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vara mer ambitiösa vid förhandlingar med industrialiserade partnerländer med avseende på de ILO:s konventioner som bör omnämnas i avtalet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera solida och omfattande kapitel om hållbar utveckling i frihandelsavtalen för att stödja den internationella handeln. Parlamentet välkomnar kommissionens plan med 15 punkter för att göra EU:s kapitel om handel och hållbar utveckling mer effektiva. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar vikten av en balanserad och progressiv handelspolitik för att bemöta globaliseringens utmaningar genom balanserade frihandelsavtal som redan har slutits eller fortfarande förhandlas, t.ex. med Kanada, Japan, Singapore, Australien, Nya Zeeland, Vietnam och Mexiko. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en ambitiös handelspolitik och att upprätthålla ett öppet investeringsklimat. Parlamentet tillägger att ratificeringen av slutna och undertecknade handelsavtal bör ske snabbt i syfte att uppfylla åtaganden gentemot våra partner. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera regler med anknytning till digital handel i EU:s frihandelsavtal, inbegripet gränsöverskridande dataflöden, för att visa att handel med digitala varor och tjänster kan bidra med verkliga fördelar för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut om att inrätta det nya priset ”EU-städer för rättvis och etisk handel”. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur teknik för distribuerade liggare och blockkedjeteknik kan användas för att stärka den internationella handeln och ta itu med frågor såsom transparens, flexibilitet och bekämpning av förfalskningar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Parlamentet understryker att FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris ger riktmärken för att mäta hur EU:s handelspolitik bidrar till de överenskomna globala målen för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att man i konsekvensbedömningar som genomförs innan förhandlingar inleds måste ta hänsyn till uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att nationella hållbarhetsstrategier och genomförandeplaner för Parisavtalet måste vara en av de grundläggande punkterna för konsekvensbedömningarna. Parlamentet påpekar att handelsavtalen och deras eventuella konsekvenser bör vara förenliga med kraven relaterade till målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i framtida rapporter om genomförandet av frihandelsavtal tillhandahålla en utvärdering, inklusive uppgifter, avseende deras inverkan på uppfyllandet av målen för hållbar utveckling och Parisavtalet. Parlamentet konstaterar att om delar av ett avtal hindrar uppfyllandet av målen för hållbar utveckling eller Parisavtalet måste justeringar göras. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens system för genomförande av en konsekvent politik för utveckling bör matchas med mål 17 för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att de ömsesidiga effekterna av politikområden såsom handel, jordbruk, yttre politik, fiske, miljö och skatter måste utvärderas på ett konsekvent sätt av det civila samhället, kommissionen och de nationella parlamenten. Parlamentet konstaterar att överträdelser av bestämmelser om hållbarhet måste uppvägas av korrigerande åtgärder. Parlamentet efterlyser en utvärdering av principen om en konsekvent politik för utveckling, i enlighet med bestämmelserna i Lissabonfördraget om handelsrelaterade lagstiftningsförslag, Parlamentet noterar att ett ansvarsfullt företagande och ansvarsfull förvaltning av globala värdekedjor är av avgörande betydelse för att målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås, och att Agenda 2030 betonar att det finns ett akut behov av en EU-handlingsplan för ansvarsfullt företagande som skulle främja politisk samstämmighet och konsekvens på EU-nivå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att ratificeringen och genomförandet av ILO:s grundläggande arbetsnormer måste vara en prioritet för genomförandet av alla handelsavtal. Parlamentet konstaterar att organiserade parter i det civila samhället och arbetsmarknadens parter via bilaterala möten med förhandlingsparterna bör inkluderas i avtalens inlednings- och genomförandefas samt i övervakningsfasen efter genomförandet. Parlamentet konstaterar att det bör finnas en effektiv och fungerande tvistlösningsmekanism samt effektiva övervakningsorgan som involverar det civila samhället. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar att EU har reglerat leveranskedjorna för timmer, fisk och konfliktmineraler, och att flera medlemsstater har tagit fram ramar för tillbörlig aktsamhet inom olika sektorer, vilket visar på behovet av att ta fram en bred ram för att säkerställa lika villkor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bemöta de allt mer komplexa värdekedjorna och det ökade ömsesidiga beroendet mellan producenterna med tydliga krav på transparens och tillbörlig aktsamhet i hela leveranskedjan, eftersom den bristfälliga kontrollen av efterlevnaden av befintlig arbetsrätt och normer för säkerhet på arbetsplatsen i ursprungsländerna fortfarande är en akut fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på befintlig EU-lagstiftning på området för konfliktmineraler och timmer samt på OECD:s nyligen offentliggjorda vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfullt företagande (Due Diligence Guidance on Responsible Business Conduct). Parlamentet noterar att globala värdekedjor också har lett till att vissa leverantörsföretag nonchalerar arbetslagstiftningen, omlokaliserar sin verksamhet till länder utanför EU och anställer arbetstagare på osäkra och oacceptabla villkor. Sådan praxis leder till illojal konkurrens för leverantörer som följer arbetslagstiftningen och internationella standarder samt för regeringar som vill förbättra lönerna och levnadsstandarden. Parlamentet betonar vikten av anständiga lönenivåer och arbetsskyddsstandarder för ett hållbart globalt handelssystem och nya globala värdekedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka effekter framväxten av globala värdekedjor har och lägga fram konkreta förslag för att förbättra förhållandena inom dem och arbeta för en multilateral och rättsligt bindande ram för företagens ansvar och ansvarsfullt företagande med avseende på anständigt arbete, miljöhållbarhet och respekt för mänskliga rättigheter i nära samarbete med ILO och OECD. Parlamentet inser att det för EU är bättre att eftersträva en sådan bindande ram i multilaterala förhandlingar i stället för att ensidigt införa viktiga regler. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap och stärka sitt deltagande i överläggningar inom FN avseende ett bindande fördrag om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med de fyra strategiska målen i ILO:s agenda om anständigt arbete, förbinda sig att respektera, främja och förverkliga internationella arbetsnormer och de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att aktiva åtgärder som syftar till att stärka kvinnors möjligheter att dra nytta av de möjligheter som följer av ett frihandelsavtal är nödvändiga för att uppnå målet om jämställdhet. Parlamentet begär att handelsavtalen ska innehålla ett specifikt kapitel om handel och jämställdhet och kvinnors egenmakt – där det föreskrivs åtgärder som bland annat syftar till att skapa bättre balans mellan arbete och familjeliv och tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster –, eftersträva ett stärkt deltagande från företag som leds av kvinnor (i synnerhet mikroföretag och små och medelstora företag) inom offentlig upphandling samt stödja internationalisering av företag som leds av kvinnor och kvinnors deltagande i leveranssätt 4-möjligheter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Mot bakgrund av angreppen mot den multilaterala ekonomiska världsordningen konstaterar Europaparlamentet att det är av största vikt att bevara denna ordning, eftersom en eventuell återgång till protektionism skulle orsaka skada och leda till handelskrig. Parlamentet konstaterar att den multilaterala ordningen enbart kan upprätthållas om den reformeras. Parlamentet anser att om denna ordning ska upprätthållas måste FN:s Agenda 2030 och Parisavtalet om klimatförändringar vara bättre integrerade i den. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt verka för att häva blockeringen av WTO:s överprövningsorgan, och uppmanar kommissionen att främja internationellt samarbete för att bekämpa illojal konkurrens och protektionism, som är till skada för både företag och medborgare. Parlamentet noterar att öppen och rättvis handel som uppfyller målen för hållbar utveckling och ger utrymme för utvecklingsländernas behov, såsom det anges i strategin ”Handel för alla”, bör vara EU:s främsta mål. Parlamentet konstaterar att eftersom framgångsutsikterna för multilaterala initiativ för närvarande är små, bör EU under tiden eftersträva bilaterala och plurilaterala avtal, i vilka rättvis handel är en av de vägledande principerna, men anser samtidigt att den nuvarande situationen ger EU möjlighet att visa ett starkt ledarskap när det gäller att reformera den multilaterala handelsordningen på ett hållbart och bärkraftigt sätt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att en öppen, rättvis och hållbar handel är önskvärd ur ett ekonomiskt perspektiv och får viktiga politiska konsekvenser. Parlamentet konstaterar mot bakgrund av ”Amerika först”-strategin samt det nya initiativet ”ett bälte, en väg” att det är av avgörande strategisk vikt för Europa att utnyttja handel som ett instrument för att främja demokratisk och hållbar utveckling samt för att stärka dialogen och det tekniska biståndet, i synnerhet i länderna i det östliga partnerskapet samt i de afrikanska länderna. Parlamentet påpekar att handel och investeringar i partnerländerna måste kopplas samman med strategier för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för ett enhetligt genomförande av associeringsavtalen med länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt utveckla en strategi för att bygga upp stabila förbindelser med OSS-länderna (Oberoende staters samvälde). Parlamentet konstaterar att det vid genomförandet av avtal om ekonomiskt partnerskap med afrikanska regioner och länder inte enbart är handelsrelaterade aspekter som är viktiga, utan att det är viktigt att sammankoppla dessa aspekter med krav på hållbar utveckling i de afrikanska länderna. Parlamentet begär att kommissionen verkar för att stärka regeringarnas förmåga att i sina nationella handelsstrategier och handelsprogram införliva frågor relaterade till hållbar ekonomisk utveckling för alla. Med hänsyn till globaliseringens utmaningar påminner parlamentet om vikten av att EU fördjupar sitt samarbete i handelsfrågor med internationella organisationer, såsom FN, ILO, OECD och Världsbanken. Parlamentet beklagar i detta sammanhang djupt att unionen och de flesta medlemsstater har misslyckats med att nå målet på 0,7 % av BNI för finansieringen av utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att en global handelsstyrning bör möjliggöra handelsintegration som skapar verkliga möjligheter för en hållbar utveckling. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att den nuvarande strukturen för särskild och differentierad behandling (SDT) inom WTO inte ger de förväntade resultaten. Parlamentet betonar att SDT-bestämmelserna måste göras mer ändamålsenliga och tillämpbara för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att handelsavtal kan inverka negativt på livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar EU att skydda den lokala livsmedelsproduktionen och förhindra skadliga verkningar av billig import, bland annat inom ramen för avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet beklagar att minst 218 miljoner barn utnyttjas som barnarbetskraft, främst i syfte att minska kostnaderna. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa att varor som sprids inom EU inom ramen för etiska certifieringssystem verkligen inte har framställts med hjälp av tvångsarbete och barnarbete, att garantera tillförlitlig användning av etisk märkning och rättvisemärkning och att hjälpa konsumenterna att göra väl underbyggda val. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att endast ett heltäckande avtal om ekonomiskt partnerskap har ingåtts hittills. Parlamentet uppmanar därför EU att erkänna de problem som utvecklingsländerna, i situationen efter Cotonouavtalet, har mött i samband med dessa avtal om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet betonar särskilt behovet av att göra en ingående analys av avtalens inverkan på de afrikanska ekonomierna och på deras respektive arbetsmarknader, och behovet av att främja den intraregionala handeln i Afrika. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet beklagar att belopp större än det offentliga utvecklingsbiståndet varje år strömmar ut ur Afrika i form av olagliga penningflöden. Parlamentet pekar på hur skatteundandragande skadar utvecklingsländerna, som på detta sätt berövas betydande belopp av offentliga medel, som till exempel skulle kunna användas inte bara för att förbättra den ekonomiska tillväxten, miljöskyddet och de offentliga tjänsterna, utan också för att främja den sociala sammanhållningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i förhandlingar om handelsavtal prioritera kampen mot detta allvarliga problem med hjälp av alla verktyg som står till dess förfogande. Parlamentet insisterar på att kraftfulla bestämmelser för att hantera skatteflykt och skatteundandragande ska införas i EU:s frihandelsavtal och förmånshandelsordningar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att ta fram effektiva verktyg för att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt i världen och att stärka samarbetet i skattefrågor med utvecklingsländerna, inklusive mobilisering av inhemska resurser. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om behovet av att inrätta ett mellanstatligt FN-organ som ska arbeta på lika villkor med utvecklingsländerna när det gäller reformen av de globala skattereglerna. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet stöder bestämt en vidare integrering av digital teknik och digitala tjänster i EU:s utvecklingspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka investeringarna i utvecklingen av digital infrastruktur på södra halvklotet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar EU:s externa investeringsplan för att främja hållbar tillväxt, investeringar och skapande av arbetstillfällen i utvecklingsländerna. Parlamentet vill att EIB:s nuvarande mandat för utlåning till tredje land ska utvidgas, så att dess roll i arbetet med att uppnå hållbar utveckling utökas – genom blandfinansiering, samfinansiering av projekt och utveckling av den lokala privata sektorn – med fokus på de minst utvecklade länderna och instabila stater. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens Aid for Trade-strategi, som uppdaterades 2017, och som syftar till att stärka och modernisera EU:s stöd till utvecklingsländerna. Parlamentet kräver större ansträngningar och större finansiella åtaganden från EU:s sida för handelsstöd inom Aid for Trade-strategin för att hjälpa utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna, att skapa välstånd genom handel och investeringar och för att stödja deras åtgärder för att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0230.

(2)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(3)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 33.

(5)  EUT L 338, 19.12.2017, s. 1.

(6)  EUT C 263, 25.07.2018, s. 371.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 261.

(8)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(12)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier som översändes den 7 mars 2018 av appellationsdomstolen (Corte d’Appello) i Neapel (Italien) i samband med rättsliga förfaranden som inletts mot honom (ref. 4831/2015 RG respektive 4832/2015 RG) och som tillkännagavs i kammaren den 17 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om samråd om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier som översändes den 7 mars 2018 av appellationsdomstolen (Corte d’Appello) i Neapel (Italien) i samband med rättsliga förfaranden som inletts mot honom (ref. 4831/2015 RG respektive 4832/2015 RG) och som tillkännagavs i kammaren den 17 april 2018,

| — | efter att ha hört Alfonso Luigi Marra i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Alfonso Luigi Marra i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2002 om den parlamentariska immuniteten i Italien och de italienska myndigheternas praxis (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2002 om den parlamentariska immuniteten i Italien och de italienska myndigheternas praxis (2),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2 och 9.13 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2 och 9.13 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0325/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0325/2018), och av följande skäl:

| A. | Alfonso Luigi Marra tjänstgjorde som ledamot av Europaparlamentet mellan den 21 juli 1994 och den 19 juli 1999. |
| --- | --- |

A.

Alfonso Luigi Marra tjänstgjorde som ledamot av Europaparlamentet mellan den 21 juli 1994 och den 19 juli 1999.

| B. | Två rättsliga förfaranden inleddes mot Marra i samband med påstått ärekränkande uttalanden som han skulle ha gjort i ett flygblad daterat den 19 september 1996, alltså medan han var ledamot av Europaparlamentet. Marra beordrades att betala ersättning till de skadelidande parterna, både av domstolen i första instans (domar av den 17 och 22 februari 2000) och av domstolen i andra instans (domar av den 6 mars 2002). På begäran av Marra hänsköt Italiens högsta domstol (Corte di Cassazione) den 20 februari 2007 ärendet till Europeiska unionens domstol för ett förhandsavgörande om tolkningen av gemenskapsbestämmelserna om immunitet för Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

B.

Två rättsliga förfaranden inleddes mot Marra i samband med påstått ärekränkande uttalanden som han skulle ha gjort i ett flygblad daterat den 19 september 1996, alltså medan han var ledamot av Europaparlamentet. Marra beordrades att betala ersättning till de skadelidande parterna, både av domstolen i första instans (domar av den 17 och 22 februari 2000) och av domstolen i andra instans (domar av den 6 mars 2002). På begäran av Marra hänsköt Italiens högsta domstol (Corte di Cassazione) den 20 februari 2007 ärendet till Europeiska unionens domstol för ett förhandsavgörande om tolkningen av gemenskapsbestämmelserna om immunitet för Europaparlamentets ledamöter.

| C. | Under tiden hade parlamentet antagit sin resolution av den 11 juni 2002 om den parlamentariska immuniteten i Italien och de italienska myndigheternas praxis. Parlamentet ansåg då att det i fallet Alfonso Luigi Marra vid första påseendet rörde sig om absolut immunitet, att de behöriga domstolarna borde uppmanas att till parlamentet översända de handlingar som krävdes för att avgöra om ärendena i fråga omfattades av absolut immunitet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 och att de behöriga domstolarna borde uppmanas att uppskjuta de rättsliga åtgärderna till dess att parlamentet fattat ett slutgiltigt beslut. Det framgick av besluten om hänskjutande till Europeiska unionens domstol att parlamentets resolution inte hade nått de italienska domstolarna. |
| --- | --- |

C.

Under tiden hade parlamentet antagit sin resolution av den 11 juni 2002 om den parlamentariska immuniteten i Italien och de italienska myndigheternas praxis. Parlamentet ansåg då att det i fallet Alfonso Luigi Marra vid första påseendet rörde sig om absolut immunitet, att de behöriga domstolarna borde uppmanas att till parlamentet översända de handlingar som krävdes för att avgöra om ärendena i fråga omfattades av absolut immunitet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 och att de behöriga domstolarna borde uppmanas att uppskjuta de rättsliga åtgärderna till dess att parlamentet fattat ett slutgiltigt beslut. Det framgick av besluten om hänskjutande till Europeiska unionens domstol att parlamentets resolution inte hade nått de italienska domstolarna.

| D. | I samband med ovannämnda begäran om förhandsavgörande slog Europeiska unionens domstol fast att en nationell domstol ska vilandeförklara målet och begära att parlamentet yttrar sig så snart som möjligt när en talan väckts mot en ledamot av Europaparlamentet vid den domstolen och denna underrättas om att ett förfarande för fastställelse av immunitet och privilegier avseende samma ledamot inletts i enlighet med parlamentets arbetsordning (3). |
| --- | --- |

D.

I samband med ovannämnda begäran om förhandsavgörande slog Europeiska unionens domstol fast att en nationell domstol ska vilandeförklara målet och begära att parlamentet yttrar sig så snart som möjligt när en talan väckts mot en ledamot av Europaparlamentet vid den domstolen och denna underrättas om att ett förfarande för fastställelse av immunitet och privilegier avseende samma ledamot inletts i enlighet med parlamentets arbetsordning (3).

| E. | Till följd av domstolens dom hänsköt den italienska högsta domstolen, genom domar av den 10 december 2009, målet tillbaka till appellationsdomstolen i Neapel för att denna skulle fatta ett beslut i ärendet Marra, mot bakgrund av både parlamentets resolution av den 11 juni 2002 och domstolens relevanta rättspraxis. I domar av den 5 december 2012 bekräftade appellationsdomstolen, utan att vilandeförklara målet och begära ett yttrande från parlamentet, sina tidigare domar, genom vilka Marra hade beordrats att betala ersättning till de skadelidande parterna. I domar av den 30 april 2015 upphävde den italienska högsta domstolen appellationsdomstolen beslut och hänsköt ärendet tillbaka till den, så att den kunde vilandeförklara målet och begära ett yttrande från parlamentet. Appellationsdomstolen i Neapel beslutade då att vilandeförklara målet och att, genom en skrivelse av den 27 januari 2018, rådfråga Europaparlamentet om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

E.

Till följd av domstolens dom hänsköt den italienska högsta domstolen, genom domar av den 10 december 2009, målet tillbaka till appellationsdomstolen i Neapel för att denna skulle fatta ett beslut i ärendet Marra, mot bakgrund av både parlamentets resolution av den 11 juni 2002 och domstolens relevanta rättspraxis. I domar av den 5 december 2012 bekräftade appellationsdomstolen, utan att vilandeförklara målet och begära ett yttrande från parlamentet, sina tidigare domar, genom vilka Marra hade beordrats att betala ersättning till de skadelidande parterna. I domar av den 30 april 2015 upphävde den italienska högsta domstolen appellationsdomstolen beslut och hänsköt ärendet tillbaka till den, så att den kunde vilandeförklara målet och begära ett yttrande från parlamentet. Appellationsdomstolen i Neapel beslutade då att vilandeförklara målet och att, genom en skrivelse av den 27 januari 2018, rådfråga Europaparlamentet om Alfonso Luigi Marras immunitet och privilegier.

| F. | Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier utesluter varandra (4). Det aktuella ärendet gäller endast påstått diskriminerande yttranden av en ledamot av Europaparlamentet. Att endast artikel 8 är tillämplig kräver därför ingen närmare förklaring. |
| --- | --- |

F.

Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier utesluter varandra (4). Det aktuella ärendet gäller endast påstått diskriminerande yttranden av en ledamot av Europaparlamentet. Att endast artikel 8 är tillämplig kräver därför ingen närmare förklaring.

| G. | Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. En sådan immunitet ska, i den mån den har till syfte att skydda Europaparlamentets ledamöters yttrandefrihet och oberoende, betraktas som en absolut immunitet vilken utgör hinder för samtliga rättsliga förfaranden med anledning av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet (5). |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. En sådan immunitet ska, i den mån den har till syfte att skydda Europaparlamentets ledamöters yttrandefrihet och oberoende, betraktas som en absolut immunitet vilken utgör hinder för samtliga rättsliga förfaranden med anledning av ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet (5).

| H. | Domstolen har slagit fast att ett yttrande omfattas av immunitet endast om en ledamot av Europaparlamentet har gjort det under utövandet av sitt ämbete. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart (6). Även om de påstått ärekränkande uttalandena gjordes mellan 1996 och 2001, före domen från 2011 i målet Patriciello, kvarstår faktum att de italienska domstolarna begärde ett yttrande från utskottet för rättsliga frågor 2018, det vill säga efter att denna rättspraxis hade etablerats. |
| --- | --- |

H.

Domstolen har slagit fast att ett yttrande omfattas av immunitet endast om en ledamot av Europaparlamentet har gjort det under utövandet av sitt ämbete. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart (6). Även om de påstått ärekränkande uttalandena gjordes mellan 1996 och 2001, före domen från 2011 i målet Patriciello, kvarstår faktum att de italienska domstolarna begärde ett yttrande från utskottet för rättsliga frågor 2018, det vill säga efter att denna rättspraxis hade etablerats.

| I. | Omständigheterna i fallet visar, så som framgår av handlingarna till utskottet för rättsliga frågor och av utfrågningen inför utskottet, att Marras uttalanden inte har ett direkt och uppenbart samband med utövandet av hans ämbete. |
| --- | --- |

I.

Omständigheterna i fallet visar, så som framgår av handlingarna till utskottet för rättsliga frågor och av utfrågningen inför utskottet, att Marras uttalanden inte har ett direkt och uppenbart samband med utövandet av hans ämbete.

| J. | Alfonso Luigi Marra kan följaktligen inte anses ha handlat under utövandet av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet med avseende på de yttranden han gjorde i det förevarande fallet. |
| --- | --- |

J.

Alfonso Luigi Marra kan följaktligen inte anses ha handlat under utövandet av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet med avseende på de yttranden han gjorde i det förevarande fallet.

| 1. | Europaparlamentet anser att Alfonso Luigi Marras yttranden inte omfattas av parlamentarisk immunitet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Italien och till Alfonso Luigi Marra. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  EUT C 261 E, 30.10.2003, s. 102.

(3)  De förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra (se ovan), punkt 43.

(4)  De förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra (se ovan), punkt 45.

(5)  De förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra (se ovan), punkt 27.

(6)  Mål C-163/10, Patriciello (se ovan), punkterna 33 och 35.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet som översändes den 31 maj 2017 av den allmänneåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol med anledning av förfarande nr ABM:EOE 20/2017 och som tillkännagavs i kammaren den 3 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Manolis Kefalogiannis immunitet som översändes den 31 maj 2017 av den allmänneåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol med anledning av förfarande nr ABM:EOE 20/2017 och som tillkännagavs i kammaren den 3 juli 2017,

| — | efter att ha hört Manolis Kefalogiannis i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Manolis Kefalogiannis i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | efter att ha hört även Kristian Knudsen, tillförordnad generaldirektör för Europaparlamentets generaldirektorat för personal, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört även Kristian Knudsen, tillförordnad generaldirektör för Europaparlamentets generaldirektorat för personal,

| — | efter ett utbyte av synpunkter med Republiken Greklands biträdande riksåklagare för ekonomisk brottslighet, |
| --- | --- |

—

efter ett utbyte av synpunkter med Republiken Greklands biträdande riksåklagare för ekonomisk brottslighet,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0333/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0333/2018), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande riksåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt ett upphävande av den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Manolis Kefalogiannis, i syfte att väcka åtal mot honom för två misstänkta brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande riksåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt ett upphävande av den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Manolis Kefalogiannis, i syfte att väcka åtal mot honom för två misstänkta brott.

| B. | Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| C. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får ingen parlamentsledamot under sitt mandat åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan tillstånd från deputeradekammaren. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får ingen parlamentsledamot under sitt mandat åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan tillstånd från deputeradekammaren.

| E. | Begäran från den biträdande riksåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol gäller förfaranden i samband med påstådda överträdelser enligt artikel 385.1 b i den grekiska strafflagen och artikel 4 i lag nr 2803/2000, vilka avser utpressning genom hot respektive bedrägeri. |
| --- | --- |

E.

Begäran från den biträdande riksåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol gäller förfaranden i samband med påstådda överträdelser enligt artikel 385.1 b i den grekiska strafflagen och artikel 4 i lag nr 2803/2000, vilka avser utpressning genom hot respektive bedrägeri.

| F. | Manolis Kefalogiannis anklagas för att ha försökt begå ett bedrägeri mot Europeiska unionens ekonomiska intressen vilket lett till en förlust på mer än 73 000 EUR då han olagligen ska ha försökt tillskansa sig en del av sin assistents lön motsvarande ett belopp på 4 240 EUR per månad mellan juli 2014 och slutet av 2016. |
| --- | --- |

F.

Manolis Kefalogiannis anklagas för att ha försökt begå ett bedrägeri mot Europeiska unionens ekonomiska intressen vilket lett till en förlust på mer än 73 000 EUR då han olagligen ska ha försökt tillskansa sig en del av sin assistents lön motsvarande ett belopp på 4 240 EUR per månad mellan juli 2014 och slutet av 2016.

| G. | Enligt artikel 9.8 i Europaparlamentets arbetsordning får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 9.8 i Europaparlamentets arbetsordning får utskottet för rättsliga frågor under inga omständigheter uttala sig i skuldfrågan, eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal för de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en begäran erhåller detaljerad kunskap i fallet.

| H. | Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden. |
| --- | --- |

H.

Det ankommer inte heller på Europaparlamentet att uttala sig i skuldfrågan eller på annat sätt yttra sig över det riktiga i att väcka åtal mot ledamoten, och inte heller att uttala sig värderande om nationella rättssystem och domstolsväsenden.

| I. | Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 5.2 i Europaparlamentets arbetsordning är parlamentarisk immunitet inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

| J. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet. |
| --- | --- |

J.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden i samband med verksamhet som utförs under utövandet av ämbetet som parlamentsledamot och inte kan skiljas från det ämbetet.

| K. | Om förfarandet i fråga inte rör yttranden som gjorts eller röster som avlagts av en ledamot i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier bör immuniteten upphävas, såvida inte avsikten med det rättsliga förfarandet verkar vara att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därmed parlamentets oberoende (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

K.

Om förfarandet i fråga inte rör yttranden som gjorts eller röster som avlagts av en ledamot i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier bör immuniteten upphävas, såvida inte avsikten med det rättsliga förfarandet verkar vara att skada ledamotens politiska verksamhet eller anseende och därmed parlamentets oberoende (fumus persecutionis).

| L. | På grundval av de uppgifter och de förklaringar som tillhandahållits i detta ärende, inbegripet svar som lämnades av Republiken Greklands biträdande allmänne åklagare mot ekonomisk brottslighet under det utbyte av synpunkter som hölls med honom, och med tanke på hur ärendet mot Manolis Kefalogiannis har behandlats av de berörda myndigheterna, råder det osäkerhet beträffande grunderna för begäran om upphävande av immuniteten och allvarliga tveksamheter kring förfarandet, inbegripet de motiv som ligger till grund för begäran om upphävande av immuniteten. |
| --- | --- |

L.

På grundval av de uppgifter och de förklaringar som tillhandahållits i detta ärende, inbegripet svar som lämnades av Republiken Greklands biträdande allmänne åklagare mot ekonomisk brottslighet under det utbyte av synpunkter som hölls med honom, och med tanke på hur ärendet mot Manolis Kefalogiannis har behandlats av de berörda myndigheterna, råder det osäkerhet beträffande grunderna för begäran om upphävande av immuniteten och allvarliga tveksamheter kring förfarandet, inbegripet de motiv som ligger till grund för begäran om upphävande av immuniteten.

| M. | Det framgår därför att det handlar om ett ärende där man kan förmoda att det rör sig om ett fall av fumus persecutionis. |
| --- | --- |

M.

Det framgår därför att det handlar om ett ärende där man kan förmoda att det rör sig om ett fall av fumus persecutionis.

| N. | Manolis Kefalogiannis immunitet bör därmed inte upphävas. |
| --- | --- |

N.

Manolis Kefalogiannis immunitet bör därmed inte upphävas.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte upphäva Manolis Kefalogiannis immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till riksåklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och till Manolis Kefalogiannis. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 216/2013 om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2020/C 345/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (14463/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (14463/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0412/2018),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 och artikel 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 och artikel 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0323/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0323/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

Onsdagen den 24 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet som översändes av Republiken Frankrikes justitieminister den 21 februari 2018, i samband med en rättslig utredning (med referensnr B-49 2018/00242) som inletts mot Steeve Briois vid domstolen i första instans i Nanterre med anledning av en förenad stämningsansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” på grund av offentlig uppvigling till diskriminering på grund av ras eller religion, och som tillkännagavs i kammaren den 28 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet som översändes av Republiken Frankrikes justitieminister den 21 februari 2018, i samband med en rättslig utredning (med referensnr B-49 2018/00242) som inletts mot Steeve Briois vid domstolen i första instans i Nanterre med anledning av en förenad stämningsansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” på grund av offentlig uppvigling till diskriminering på grund av ras eller religion, och som tillkännagavs i kammaren den 28 maj 2018,

| — | efter att ha hört Steeve Briois i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Steeve Briois i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, i dess lydelse enligt den konstitutionella lagen nr 95-880 av den 4 augusti 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, i dess lydelse enligt den konstitutionella lagen nr 95-880 av den 4 augusti 1995,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0349/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0349/2018), och av följande skäl:

| A. | Den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Versailles har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Steeve Briois, ska upphävas med anledning av rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Versailles har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Steeve Briois, ska upphävas med anledning av rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott.

| B. | Frågan om upphävande av Steeve Briois immunitet rör det påstådda brottet offentlig uppvigling till diskriminering på grund av nationalitet, ras eller religion i ord, skrift, bild eller offentlig elektronisk kommunikation av en eller flera icke namngivna personer – ett brott som fastställs i fransk lagstiftning, närmare bestämt artiklarna 24.8, 23.1 och 42 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 93.3 i lag nr 82-652 av den 29 juli 1982, och straffbeläggs i artikel 24.8, 24.10, 24.11 och 24.12 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 121.7 i den franska strafflagen. |
| --- | --- |

B.

Frågan om upphävande av Steeve Briois immunitet rör det påstådda brottet offentlig uppvigling till diskriminering på grund av nationalitet, ras eller religion i ord, skrift, bild eller offentlig elektronisk kommunikation av en eller flera icke namngivna personer – ett brott som fastställs i fransk lagstiftning, närmare bestämt artiklarna 24.8, 23.1 och 42 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 93.3 i lag nr 82-652 av den 29 juli 1982, och straffbeläggs i artikel 24.8, 24.10, 24.11 och 24.12 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 121.7 i den franska strafflagen.

| C. | Förundersökningen mot Steeve Briois inleddes till följd av en talan om enskilt anspråk som väcktes den 22 maj 2014 av ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité”. |
| --- | --- |

C.

Förundersökningen mot Steeve Briois inleddes till följd av en talan om enskilt anspråk som väcktes den 22 maj 2014 av ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité”.

| D. | Talan rörde uttalanden i en broschyr med titeln ”Liten praktisk vägledning för folkvalda i Nationella fronten på kommunal nivå”, som publicerades den 19 september 2013 och laddades upp på Nationella frontens officiella webbplats den 30 november 2013. I denna broschyr uppmanades alla från Nationella fronten som kandiderade till kommunfullmäktige i valet den 23 och 30 mars 2014 att, vid det första sammanträdet i nya kommunfullmäktige, rekommendera att den ”nationella prioriteten” ska gälla – dvs. att den franska befolkningen ska prioriteras – vid tilldelning av subventionerat boende. |
| --- | --- |

D.

Talan rörde uttalanden i en broschyr med titeln ”Liten praktisk vägledning för folkvalda i Nationella fronten på kommunal nivå”, som publicerades den 19 september 2013 och laddades upp på Nationella frontens officiella webbplats den 30 november 2013. I denna broschyr uppmanades alla från Nationella fronten som kandiderade till kommunfullmäktige i valet den 23 och 30 mars 2014 att, vid det första sammanträdet i nya kommunfullmäktige, rekommendera att den ”nationella prioriteten” ska gälla – dvs. att den franska befolkningen ska prioriteras – vid tilldelning av subventionerat boende.

| E. | Enligt fransk rätt är det inte enbart en publikations faktiska upphovsman som kan tillskrivas straffrättsligt ansvar. |
| --- | --- |

E.

Enligt fransk rätt är det inte enbart en publikations faktiska upphovsman som kan tillskrivas straffrättsligt ansvar.

| F. | Under förundersökningen underrättades utredarna av Nationella frontens dåvarande ansvarige utgivare om att den bestridda broschyren hade tagits fram av generalsekretariatets avdelningar, vid en tidpunkt då Steeve Briois var generalsekreterare. |
| --- | --- |

F.

Under förundersökningen underrättades utredarna av Nationella frontens dåvarande ansvarige utgivare om att den bestridda broschyren hade tagits fram av generalsekretariatets avdelningar, vid en tidpunkt då Steeve Briois var generalsekreterare.

| G. | I syfte att genomföra det första förhöret med Steeve Briois med anledning av de anklagelser som riktas mot honom, ansökte de behöriga myndigheterna om ett upphävande av hans immunitet. |
| --- | --- |

G.

I syfte att genomföra det första förhöret med Steeve Briois med anledning av de anklagelser som riktas mot honom, ansökte de behöriga myndigheterna om ett upphävande av hans immunitet.

| H. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

H.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| I. | I artikel 26 i Frankrikes konstitution föreskrivs att ledamöter av Frankrikes parlament inte får åtalas, bli föremål för utredning, gripas, tas i förvar eller ställas inför rätta på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

I.

I artikel 26 i Frankrikes konstitution föreskrivs att ledamöter av Frankrikes parlament inte får åtalas, bli föremål för utredning, gripas, tas i förvar eller ställas inför rätta på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt uppdrag.

| J. | Räckvidden för immuniteten för ledamöter av Frankrikes parlament motsvarar i själva verket räckvidden för immuniteten för ledamöter av Europaparlamentet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Domstolen har konstaterat att en ledamot av Europaparlamentet omfattas av immunitet endast om ledamoten har gjort ett yttrande ”under utövandet av sitt ämbete”. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart. |
| --- | --- |

J.

Räckvidden för immuniteten för ledamöter av Frankrikes parlament motsvarar i själva verket räckvidden för immuniteten för ledamöter av Europaparlamentet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Domstolen har konstaterat att en ledamot av Europaparlamentet omfattas av immunitet endast om ledamoten har gjort ett yttrande ”under utövandet av sitt ämbete”. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart.

| K. | Steeve Briois var inte ledamot av Europaparlamentet när den påstådda lagöverträdelsen ägde rum, närmare bestämt den 19 september och 30 november 2013, men det påstått anstötliga materialet fanns fortfarande den 23 juni och 2 oktober 2014 att tillgå för den som så önskade. |
| --- | --- |

K.

Steeve Briois var inte ledamot av Europaparlamentet när den påstådda lagöverträdelsen ägde rum, närmare bestämt den 19 september och 30 november 2013, men det påstått anstötliga materialet fanns fortfarande den 23 juni och 2 oktober 2014 att tillgå för den som så önskade.

| L. | Det är helt uppenbart att det inte föreligger något samband mellan anklagelserna och Steeve Briois ställning som ledamot av Europaparlamentet. Anklagelserna rör i stället verksamhet av rent nationell eller regional karaktär, med tanke på att uttalandena riktades till blivande kommunfullmäktigeledamöter inför lokalvalet den 23 och 30 mars 2014. |
| --- | --- |

L.

Det är helt uppenbart att det inte föreligger något samband mellan anklagelserna och Steeve Briois ställning som ledamot av Europaparlamentet. Anklagelserna rör i stället verksamhet av rent nationell eller regional karaktär, med tanke på att uttalandena riktades till blivande kommunfullmäktigeledamöter inför lokalvalet den 23 och 30 mars 2014.

| M. | De påstådda handlingarna rör varken yttranden som ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

M.

De påstådda handlingarna rör varken yttranden som ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| N. | Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom det rättsliga förfarandet, som inleddes efter en ansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” som lämnades in innan ledamoten intog sin plats i Europaparlamentet, är att skada Sophie Montels parlamentariska verksamhet (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

N.

Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom det rättsliga förfarandet, som inleddes efter en ansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” som lämnades in innan ledamoten intog sin plats i Europaparlamentet, är att skada Sophie Montels parlamentariska verksamhet (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Steeve Briois immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Frankrikes justitieminister och till Steeve Briois. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet som översändes av Republiken Frankrikes justitieminister den 21 februari 2018, i samband med en rättslig utredning (med referensnr B-49 2018/00242) som inletts mot Sophie Montel vid domstolen i första instans i Nanterre med anledning av en förenad stämningsansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” på grund av offentlig uppvigling till diskriminering på grund av ras eller religion, och som tillkännagavs i kammaren den 28 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Sophie Montels immunitet som översändes av Republiken Frankrikes justitieminister den 21 februari 2018, i samband med en rättslig utredning (med referensnr B-49 2018/00242) som inletts mot Sophie Montel vid domstolen i första instans i Nanterre med anledning av en förenad stämningsansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” på grund av offentlig uppvigling till diskriminering på grund av ras eller religion, och som tillkännagavs i kammaren den 28 maj 2018,

| — | efter att ha hört Sophie Montel i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Sophie Montel i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, i dess lydelse enligt den konstitutionella lagen nr 95-880 av den 4 augusti 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, i dess lydelse enligt den konstitutionella lagen nr 95-880 av den 4 augusti 1995,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0350/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0350/2018), och av följande skäl:

| A. | Den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Versailles har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Sophie Montel, ska upphävas med anledning av rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den allmänne åklagaren vid appellationsdomstolen i Versailles har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Sophie Montel, ska upphävas med anledning av rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott.

| B. | Frågan om upphävande av Sophie Montels immunitet rör det påstådda brottet offentlig uppvigling till diskriminering på grund av nationalitet, ras eller religion i ord, skrift, bild eller offentlig elektronisk kommunikation av en eller flera icke namngivna personer – ett brott som fastställs i fransk lagstiftning, närmare bestämt artiklarna 24.8, 23.1 och 42 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 93.3 i lag nr 82-652 av den 29 juli 1982, och straffbeläggs i artikel 24.8, 24.10, 24.11 och 24.12 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 121.7 i den franska strafflagen. |
| --- | --- |

B.

Frågan om upphävande av Sophie Montels immunitet rör det påstådda brottet offentlig uppvigling till diskriminering på grund av nationalitet, ras eller religion i ord, skrift, bild eller offentlig elektronisk kommunikation av en eller flera icke namngivna personer – ett brott som fastställs i fransk lagstiftning, närmare bestämt artiklarna 24.8, 23.1 och 42 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 93.3 i lag nr 82-652 av den 29 juli 1982, och straffbeläggs i artikel 24.8, 24.10, 24.11 och 24.12 i lagen av den 29 juli 1881 samt artikel 121.7 i den franska strafflagen.

| C. | Förundersökningen mot Sophie Montel inleddes till följd av en talan om enskilt anspråk som väcktes den 22 maj 2014 av ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité”. |
| --- | --- |

C.

Förundersökningen mot Sophie Montel inleddes till följd av en talan om enskilt anspråk som väcktes den 22 maj 2014 av ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité”.

| D. | Talan rörde uttalanden i en broschyr med titeln ”Liten praktisk vägledning för folkvalda i Nationella fronten på kommunal nivå”, som publicerades den 19 september 2013 och laddades upp på Nationella frontens officiella webbplats den 30 november 2013. I denna broschyr uppmanades alla från Nationella fronten som kandiderade till kommunfullmäktige i valet den 23 och 30 mars 2014 att, vid det första sammanträdet i nya kommunfullmäktige, rekommendera att den ”nationella prioriteten” ska gälla – dvs. att den franska befolkningen ska prioriteras – vid tilldelning av subventionerat boende. |
| --- | --- |

D.

Talan rörde uttalanden i en broschyr med titeln ”Liten praktisk vägledning för folkvalda i Nationella fronten på kommunal nivå”, som publicerades den 19 september 2013 och laddades upp på Nationella frontens officiella webbplats den 30 november 2013. I denna broschyr uppmanades alla från Nationella fronten som kandiderade till kommunfullmäktige i valet den 23 och 30 mars 2014 att, vid det första sammanträdet i nya kommunfullmäktige, rekommendera att den ”nationella prioriteten” ska gälla – dvs. att den franska befolkningen ska prioriteras – vid tilldelning av subventionerat boende.

| E. | Enligt fransk rätt är det inte enbart en publikations faktiska upphovsman som kan tillskrivas straffrättsligt ansvar. |
| --- | --- |

E.

Enligt fransk rätt är det inte enbart en publikations faktiska upphovsman som kan tillskrivas straffrättsligt ansvar.

| F. | Under förundersökningen underrättades utredarna av Nationella frontens dåvarande ansvarige utgivare om att den bestridda broschyren hade tagits fram av generalsekretariatets avdelningar, vid en tidpunkt då Sophie Montel ansvarade för samordningen av valda representanter vid det generalsekretariatet. |
| --- | --- |

F.

Under förundersökningen underrättades utredarna av Nationella frontens dåvarande ansvarige utgivare om att den bestridda broschyren hade tagits fram av generalsekretariatets avdelningar, vid en tidpunkt då Sophie Montel ansvarade för samordningen av valda representanter vid det generalsekretariatet.

| G. | I syfte att genomföra det första förhöret med Sophie Montel med anledning av de anklagelser som riktas mot henne, ansökte de behöriga myndigheterna om ett upphävande av hennes immunitet. |
| --- | --- |

G.

I syfte att genomföra det första förhöret med Sophie Montel med anledning av de anklagelser som riktas mot henne, ansökte de behöriga myndigheterna om ett upphävande av hennes immunitet.

| H. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

H.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| I. | I artikel 26 i Frankrikes konstitution föreskrivs att ledamöter av Frankrikes parlament inte får åtalas, bli föremål för utredning, gripas, tas i förvar eller ställas inför rätta på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

I.

I artikel 26 i Frankrikes konstitution föreskrivs att ledamöter av Frankrikes parlament inte får åtalas, bli föremål för utredning, gripas, tas i förvar eller ställas inför rätta på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt uppdrag.

| J. | Räckvidden för immuniteten för ledamöter av Frankrikes parlament motsvarar i själva verket räckvidden för immuniteten för ledamöter av Europaparlamentet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Domstolen har konstaterat att en ledamot av Europaparlamentet omfattas av immunitet endast om ledamoten har gjort ett yttrande ”under utövandet av sitt ämbete”. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart. |
| --- | --- |

J.

Räckvidden för immuniteten för ledamöter av Frankrikes parlament motsvarar i själva verket räckvidden för immuniteten för ledamöter av Europaparlamentet enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Domstolen har konstaterat att en ledamot av Europaparlamentet omfattas av immunitet endast om ledamoten har gjort ett yttrande ”under utövandet av sitt ämbete”. Det måste således föreligga ett samband mellan yttrandet och ämbetet som parlamentsledamot. Detta samband måste vara direkt och uppenbart.

| K. | Sophie Montel var inte ledamot av Europaparlamentet när den påstådda lagöverträdelsen ägde rum, närmare bestämt den 19 september och 30 november 2013, men det påstått anstötliga materialet fanns fortfarande den 23 juni och 2 oktober 2014 att tillgå för den som så önskade. |
| --- | --- |

K.

Sophie Montel var inte ledamot av Europaparlamentet när den påstådda lagöverträdelsen ägde rum, närmare bestämt den 19 september och 30 november 2013, men det påstått anstötliga materialet fanns fortfarande den 23 juni och 2 oktober 2014 att tillgå för den som så önskade.

| L. | Det är helt uppenbart att det inte föreligger något samband mellan anklagelserna och Sophie Montels ställning som ledamot av Europaparlamentet. Anklagelserna rör i stället verksamhet av rent nationell eller regional karaktär, med tanke på att uttalandena riktades till blivande kommunfullmäktigeledamöter inför lokalvalet den 23 och 30 mars 2014. |
| --- | --- |

L.

Det är helt uppenbart att det inte föreligger något samband mellan anklagelserna och Sophie Montels ställning som ledamot av Europaparlamentet. Anklagelserna rör i stället verksamhet av rent nationell eller regional karaktär, med tanke på att uttalandena riktades till blivande kommunfullmäktigeledamöter inför lokalvalet den 23 och 30 mars 2014.

| M. | De påstådda handlingarna rör varken yttranden som ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

M.

De påstådda handlingarna rör varken yttranden som ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster hon avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| N. | Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom det rättsliga förfarandet, som inleddes efter en ansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” som lämnades in innan ledamoten intog sin plats i Europaparlamentet, är att skada Sophie Montels parlamentariska verksamhet (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

N.

Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom det rättsliga förfarandet, som inleddes efter en ansökan från föreningen ”Maison des Potes – Maison de l’Égalité” som lämnades in innan ledamoten intog sin plats i Europaparlamentet, är att skada Sophie Montels parlamentariska verksamhet (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Sophie Montels immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Frankrikes justitieminister och till Sophie Montel. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet

Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 2018 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet för underlåtenhet att betala ut en påskbonus på 986,46 EUR (ärendenummer AVM O 2017/6101), som vidarebefordrades den 27 februari 2018 av den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och som tillkännagavs i kammaren den 14 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet för underlåtenhet att betala ut en påskbonus på 986,46 EUR (ärendenummer AVM O 2017/6101), som vidarebefordrades den 27 februari 2018 av den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och som tillkännagavs i kammaren den 14 mars 2018,

| — | efter att ha hört Georgios Kyrtsos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Georgios Kyrtsos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0351/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0351/2018), och av följande skäl:

| A. | Åklagaravdelningen vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt upphävande av Europaparlamentsledamoten Georgios Kyrtsos immunitet i samband med ett eventuellt rättsligt förfarande gällande ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Åklagaravdelningen vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt upphävande av Europaparlamentsledamoten Georgios Kyrtsos immunitet i samband med ett eventuellt rättsligt förfarande gällande ett påstått brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Enligt artikel 62 i Greklands konstitution får parlamentsledamöter under valperioden inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt kvarhållas utan föregående tillstånd från parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 62 i Greklands konstitution får parlamentsledamöter under valperioden inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt kvarhållas utan föregående tillstånd från parlamentet.

| D. | Som juridisk företrädare (ordförande och verkställande direktör) för företagen KMP Ekdotiki och Free Sunday Ekdotiki Anonymi Etaireia anställde Georgios Kyrtsos för KMP Ekdotiki den 26 juli 2005 sin före detta arbetstagare genom ett anställningsavtal som inbegrep arbete som art director i båda företagen. |
| --- | --- |

D.

Som juridisk företrädare (ordförande och verkställande direktör) för företagen KMP Ekdotiki och Free Sunday Ekdotiki Anonymi Etaireia anställde Georgios Kyrtsos för KMP Ekdotiki den 26 juli 2005 sin före detta arbetstagare genom ett anställningsavtal som inbegrep arbete som art director i båda företagen.

| E. | Georgios Kyrtsos anklagas för att den 27 april 2016 ha underlåtit att betala ut en påskbonus på 986,46 EUR till sin före detta arbetstagare i strid med lag nr 690/1945, ersatt genom artikel 8.1 i lag nr 236/95, vilket utgör ett brott enligt artikel 28 i lag nr 3996/2011, jämförd med ministerbeslut 19040/1981. |
| --- | --- |

E.

Georgios Kyrtsos anklagas för att den 27 april 2016 ha underlåtit att betala ut en påskbonus på 986,46 EUR till sin före detta arbetstagare i strid med lag nr 690/1945, ersatt genom artikel 8.1 i lag nr 236/95, vilket utgör ett brott enligt artikel 28 i lag nr 3996/2011, jämförd med ministerbeslut 19040/1981.

| F. | Det står klart att det påstådda brottet inte har någon direkt koppling till Georgios Kyrtsos ämbete som ledamot av Europaparlamentet, utan i stället hänför sig till hans tidigare ställning som chef för två tidningsförlag. |
| --- | --- |

F.

Det står klart att det påstådda brottet inte har någon direkt koppling till Georgios Kyrtsos ämbete som ledamot av Europaparlamentet, utan i stället hänför sig till hans tidigare ställning som chef för två tidningsförlag.

| G. | Åtalet rör inte yttranden som den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

G.

Åtalet rör inte yttranden som den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| H. | Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom de straffrättsliga förfarandena är att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis). |
| --- | --- |

H.

Det finns ingen anledning att misstänka att avsikten bakom de straffrättsliga förfarandena är att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Georgios Kyrtsos immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna och till Georgios Kyrtsos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

Avtal mellan EU och Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Bahamas om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Samväldet Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12389/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12389/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Samväldet Bahamas om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Samväldet Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12388/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Samväldet Bahamas om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Samväldet Bahamas om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12388/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0173/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0304/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0304/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Samväldet Bahamas. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

Avtal mellan EU och Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12396/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12396/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12395/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Mauritius om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12395/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0177/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0303/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0303/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

Avtal mellan EU och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Antigua och Barbuda om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12383/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12383/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Antigua och Barbuda om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12382/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Antigua och Barbuda om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Antigua och Barbuda om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12382/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0174/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0305/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0305/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Antigua och Barbuda. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

Avtal mellan EU och Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Federationen Saint Kitts och Nevis om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12393/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12393/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Federationen Saint Kitts och Nevis om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Federationen Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12391/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Federationen Saint Kitts och Nevis om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Federationen Saint Kitts och Nevis om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12391/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0176/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0306/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0306/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Federationen Saint Kitts och Nevis. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

Avtal mellan EU och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Barbados om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12386/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12386/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Barbados om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12385/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Barbados om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Barbados om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12385/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0175/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0301/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0301/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Barbados. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

Avtal mellan EU och Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12399/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12399/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12398/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Seychellerna om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Seychellerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (12398/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0172/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0302/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0302/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Seychellerna |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Portugal – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (nedan kallad förordningen om fonden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (nedan kallad förordningen om fonden),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0311/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0311/2018), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt.

| C. | Portugal lämnade in ansökan EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel om ekonomiskt stöd från fonden, till följd av uppsägningar av 1 161 arbetstagare inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) i Nuts 2-regionerna Norte (PT11), Centro (PT16) och Lisboa (PT17) i Portugal. |
| --- | --- |

C.

Portugal lämnade in ansökan EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel om ekonomiskt stöd från fonden, till följd av uppsägningar av 1 161 arbetstagare inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 14 (tillverkning av kläder) i Nuts 2-regionerna Norte (PT11), Centro (PT16) och Lisboa (PT17) i Portugal.

| D. | Ansökan lämnades in på basis av insatskriteriet i artikel 4.1 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden), där det krävs att minst 500 arbetstagare blir uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller i två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, eller i fler än två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, förutsatt att mer än 500 arbetstagare berörs i två regioner i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan lämnades in på basis av insatskriteriet i artikel 4.1 b i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden), där det krävs att minst 500 arbetstagare blir uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller i två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, eller i fler än två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, förutsatt att mer än 500 arbetstagare berörs i två regioner i en medlemsstat.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att de villkor som fastställs i artikel 4.1 b i förordningen om fonden är uppfyllda och att Portugal är berättigat till ekonomiskt stöd på 4 655 883 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 7 759 806 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de portugisiska myndigheterna lämnade in ansökan den 24 april 2018 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Portugal lämnade, slutförde sin bedömning den 10 september 2018 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Portugal hävdar att uppsägningarna är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln till följd av globaliseringen, närmare bestämt till avregleringen av handeln med textil- och beklädnadsprodukter till följd av att Världshandelsorganisationens multifiberavtal upphörde att gälla i slutet av 2004, vilket radikalt har förändrat strukturen för den globala handeln med textilier och kläder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att arbetslösheten inom klädsektorn i de distrikt där uppsägningarna skedde är högre än i regionerna Norte, Centro och Lisboa, där dessa distrikt ingår, och att möjligheterna till omplacering är låga, eftersom de uppsagda arbetstagarna till största delen är lågutbildade kvinnor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att de uppsägningar som skett i 20 företag inom den portugisiska beklädnadsindustrin förväntas ha en betydande negativ inverkan på den lokala ekonomin, och att effekten av uppsägningarna är kopplad till svårigheterna att omplacera personal på grund av bristen på arbetstillfällen, de uppsagda arbetstagarnas låga utbildningsbakgrund och det stora antalet arbetssökande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar att struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, tillämpas för att förbättra de portugisiska arbetstagarnas kvalifikationer och därmed minska arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten, |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att ansökan avser 1 161 arbetstagare som sagts upp, varav 730 kommer att beröras av de föreslagna åtgärderna. Parlamentet påpekar att majoriteten av de uppsagda arbetstagarna är kvinnor (88,63 %). Parlamentet noterar dessutom att 20,55 % av de uppsagda är äldre än 55 år. Parlamentet erkänner därför vikten av aktiva arbetsmarknadsåtgärder som samfinansieras av fonden för att förbättra möjligheterna för återinträde för dessa utsatta grupper på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att individanpassade tjänster som samfinansieras via fonden också kommer att tillhandahållas för upp till 730 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Portugal planerar tre olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) utbildning och omskolning, ii) åtgärder som främjar entreprenörskap och iii) bidrag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att utbildning och omskolning bör skapa verkliga alternativ för återintegrering i regionen med tanke på sektorer med växande efterfrågan på arbetskraft. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att ekonomiska bidrag, inbegripet för utbildning, resor och måltider, inte överstiger det tak på högst 35 % av de totala kostnaderna som fastställs i förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmärksammar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med en arbetsgrupp, bestående av arbetsförmedlingen, fackliga företrädare, socialförsäkringsinstitutet och arbetsvillkorsmyndigheten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de portugisiska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från andra av unionens fonder eller finansieringsinstrument, och de har försäkrat att all dubbelfinansiering kommer att förhindras och att de föreslagna åtgärderna kommer att komplettera de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer och välkomnar Portugals bekräftelse av detta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vädja till nationella myndigheter om att i framtida förslag lämna mer information om de sektorer som har tillväxtpotential och därför kan förväntas anställa personer, och att samla in underbyggda uppgifter om effekterna av finansieringen från fonden, inbegripet om kvaliteten på sysselsättningen och hur många som kan återintegreras tack vare insatser via fonden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen om att säkra allmänhetens tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Portugal – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/1720.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

Utnämning av den verkställande direktören för Efsi

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om förslaget till utnämning av verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/30)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 19 juli 2018 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis verkställande direktör (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 19 juli 2018 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om utnämning av Efsis verkställande direktör (C8-0423/2018),

| — | med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1),

| — | med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0314/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0314/2018), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av EIB för en period av tre år, som kan förnyas en gång, efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av EIB för en period av tre år, som kan förnyas en gång, efter godkännande av Europaparlamentet och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper.

| B. | Den 19 juli 2018 antog Efsis styrelse ett förslag till återutnämning av verkställande direktören och biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

B.

Den 19 juli 2018 antog Efsis styrelse ett förslag till återutnämning av verkställande direktören och biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet.

| C. | Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 25 september 2018 en utfrågning med Wilhelm Molterer, den föreslagna kandidaten till befattningen som verkställande direktör för Efsi, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 25 september 2018 en utfrågning med Wilhelm Molterer, den föreslagna kandidaten till befattningen som verkställande direktör för Efsi, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Wilhelm Molterer till verkställande direktör för Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

Utnämning av biträdande verkställande direktören för Efsi

Europaparlamentets beslut av den 23 oktober 2018 om utnämning av biträdande verkställande direktören för Europeiska fonden för strategiska investeringar (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 345/31)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 19 juli 2018 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om återutnämning av Efsis biträdande verkställande direktör (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 19 juli 2018 från styrelsen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) om återutnämning av Efsis biträdande verkställande direktör (C8-0424/2018),

| — | med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1),

| — | med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0312/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0312/2018), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av EIB för en period av tre år, som kan förnyas en gång, efter Europaparlamentets godkännande och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU) nr 2015/1017 ska Efsis verkställande direktör och biträdande verkställande direktör utses av EIB för en period av tre år, som kan förnyas en gång, efter Europaparlamentets godkännande och efter ett öppet och transparent urvalsförfarande i enlighet med EIB-förfarandena, under vilket Europaparlamentet i vederbörlig ordning och vid rätt tidpunkt ska informeras om alla etapper.

| B. | Den 19 juli 2018 antog Efsis styrelse ett förslag till återutnämning av verkställande direktören och biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

B.

Den 19 juli 2018 antog Efsis styrelse ett förslag till återutnämning av verkställande direktören och biträdande verkställande direktören för Efsi och överlämnade detta förslag till Europaparlamentet.

| C. | Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 25 september 2018 en utfrågning med Iliyana Tsanova, den föreslagna kandidaten till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi, där hon höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 25 september 2018 en utfrågning med Iliyana Tsanova, den föreslagna kandidaten till befattningen som biträdande verkställande direktör för Efsi, där hon höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Iliyana Tsanova till biträdande verkställande direktör för Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Kvaliteten på dricksvatten ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 345/32)

Ändringar 161, 187, 206 och 213

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I direktiv 98/83/EG anges den rättsliga ramen för att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent. Det här direktivet bör ha samma syfte. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå fastställa de minimikrav som allt dricksvatten måste uppfylla. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dricksvatten är fritt från alla mikroorganismer, parasiter och ämnen som i vissa fall utgör en potentiell fara för människors hälsa, och att det uppfyller minimikraven. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I direktiv 98/83/EG anges den rättsliga ramen för att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent. Det här direktivet bör ha samma syfte. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå fastställa de minimikrav som allt dricksvatten måste uppfylla. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dricksvatten är fritt från alla mikroorganismer, parasiter och ämnen som i vissa fall utgör en potentiell fara för människors hälsa, och att det uppfyller minimikraven.

| (2) | I direktiv 98/83/EG anges den rättsliga ramen för att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent. Det här direktivet bör ha samma syfte
  och bör tillhandahålla allmän tillgång till sådant vatten för alla i unionen
  . Det är därför nödvändigt att på unionsnivå fastställa de minimikrav som allt dricksvatten måste uppfylla. Medlemsstaterna bör vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dricksvatten är fritt från alla mikroorganismer, parasiter och ämnen som i vissa fall utgör en potentiell fara för människors hälsa, och att det uppfyller minimikraven. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 98/83/EG anges den rättsliga ramen för att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent. Det här direktivet bör ha samma syfte
  och bör tillhandahålla allmän tillgång till sådant vatten för alla i unionen
  . Det är därför nödvändigt att på unionsnivå fastställa de minimikrav som allt dricksvatten måste uppfylla. Medlemsstaterna bör vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dricksvatten är fritt från alla mikroorganismer, parasiter och ämnen som i vissa fall utgör en potentiell fara för människors hälsa, och att det uppfyller minimikraven.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I linje med kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 2 december 2015 med titeln Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin bör detta direktiv sträva efter att främja vattenresurseffektivitet och hållbarhet och därigenom uppnå målen för den cirkulära ekonomin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

I linje med kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 2 december 2015 med titeln Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin bör detta direktiv sträva efter att främja vattenresurseffektivitet och hållbarhet och därigenom uppnå målen för den cirkulära ekonomin.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Den mänskliga rättigheten till vatten och sanitet erkändes som en mänsklig rättighet av FN:s generalförsamling den 28 juli 2010, och sålunda bör tillgången till rent dricksvatten inte begränsas på grund av att kostnaden är oöverkomlig för slutanvändaren. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

Den mänskliga rättigheten till vatten och sanitet erkändes som en mänsklig rättighet av FN:s generalförsamling den 28 juli 2010, och sålunda bör tillgången till rent dricksvatten inte begränsas på grund av att kostnaden är oöverkomlig för slutanvändaren.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2c) | Det är nödvändigt med samstämmighet mellan Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG

   (1a)

  och detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2c)

Det är nödvändigt med samstämmighet mellan Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG

   (1a)

  och detta direktiv.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 2d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2d) | De krav som fastställs i detta direktiv bör återspegla den nationella situationen och vattenleverantörernas villkor i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2d)

De krav som fastställs i detta direktiv bör återspegla den nationella situationen och vattenleverantörernas villkor i medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det är nödvändigt att undanta naturligt mineralvatten och vatten som är läkemedel från detta direktivs tillämpningsområde, eftersom dessa typer av vatten omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (68) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG. (69) Direktiv 2009/54/EG behandlar dock både naturligt mineralvatten och källvatten, och det är bara den första kategorin som bör undantas från det här direktivets tillämpningsområde. Enligt artikel 9.4 tredje stycket i direktiv 2009/54/EG ska källvatten uppfylla bestämmelserna i det här direktivet. I fråga om dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning eller som används vid framställning, beredning eller behandling av livsmedel bör vattnet uppfylla bestämmelserna i detta direktiv fram till den punkt där värdena ska iakttas
  (dvs. kranen)
  och bör därefter betraktas som livsmedel i enlighet med artikel 2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (70). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det är nödvändigt att undanta naturligt mineralvatten och vatten som är läkemedel från detta direktivs tillämpningsområde, eftersom dessa typer av vatten omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (68) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG. (69) Direktiv 2009/54/EG behandlar dock både naturligt mineralvatten och källvatten, och det är bara den första kategorin som bör undantas från det här direktivets tillämpningsområde. Enligt artikel 9.4 tredje stycket i direktiv 2009/54/EG ska källvatten uppfylla bestämmelserna i det här direktivet. I fråga om dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning eller som används vid framställning, beredning eller behandling av livsmedel bör vattnet uppfylla bestämmelserna i detta direktiv fram till den punkt där värdena ska iakttas
  (dvs. kranen)
  och bör därefter betraktas som livsmedel i enlighet med artikel 2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (70).

| (3) | Det är nödvändigt att undanta naturligt mineralvatten och vatten som är läkemedel från detta direktivs tillämpningsområde, eftersom dessa typer av vatten omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (68) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (69). Direktiv 2009/54/EG behandlar dock både naturligt mineralvatten och källvatten, och det är bara den första kategorin som bör undantas från det här direktivets tillämpningsområde. Enligt artikel 9.4 tredje stycket i direktiv 2009/54/EG ska källvatten uppfylla bestämmelserna i det här direktivet.
  Denna skyldighet bör dock inte omfatta de mikrobiologiska parametrar som anges i del A i bilaga I till detta direktiv.
  I fråga om dricksvatten
  från offentlig vattenförsörjning eller privata brunnar
  som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning eller som används vid
  kommersiell
  framställning, beredning eller behandling av livsmedel bör vattnet
  principiellt fortfarande
  uppfylla bestämmelserna i detta direktiv fram till den punkt där värdena ska iakttas och bör därefter betraktas som livsmedel i enlighet med artikel 2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (70).
  När tillämpliga livsmedelssäkerhetskrav har uppfyllts bör behöriga myndigheter i medlemsstaterna ha befogenhet att tillåta återanvändning av vatten inom livsmedelsberedningsindustrin. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att undanta naturligt mineralvatten och vatten som är läkemedel från detta direktivs tillämpningsområde, eftersom dessa typer av vatten omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG (68) respektive Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (69). Direktiv 2009/54/EG behandlar dock både naturligt mineralvatten och källvatten, och det är bara den första kategorin som bör undantas från det här direktivets tillämpningsområde. Enligt artikel 9.4 tredje stycket i direktiv 2009/54/EG ska källvatten uppfylla bestämmelserna i det här direktivet.
  Denna skyldighet bör dock inte omfatta de mikrobiologiska parametrar som anges i del A i bilaga I till detta direktiv.
  I fråga om dricksvatten
  från offentlig vattenförsörjning eller privata brunnar
  som tappas på flaskor eller i behållare som är avsedda för försäljning eller som används vid
  kommersiell
  framställning, beredning eller behandling av livsmedel bör vattnet
  principiellt fortfarande
  uppfylla bestämmelserna i detta direktiv fram till den punkt där värdena ska iakttas och bör därefter betraktas som livsmedel i enlighet med artikel 2 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (70).
  När tillämpliga livsmedelssäkerhetskrav har uppfyllts bör behöriga myndigheter i medlemsstaterna ha befogenhet att tillåta återanvändning av vatten inom livsmedelsberedningsindustrin.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Efter slutförandet av det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten (Right2Water) (71) inleddes ett unionsomfattande offentligt samråd, och en utvärdering gjordes av lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) avseende direktiv 98/83/EG (72). Av utvärderingen framgick att vissa bestämmelser i direktiv 98/83/EG behövde uppdateras. Fyra områden med utrymme för förbättring identifierades, närmare bestämt förteckningen över kvalitetsbaserade parametervärden, den begränsade användningen av en riskbaserad metod, de oprecisa bestämmelserna om konsumentinformation, och skillnaderna mellan godkännandesystem för material i kontakt med dricksvatten. I det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten identifierades dessutom som ett särskilt problem att en del av befolkningen,
  i synnerhet
  marginaliserade grupper,
  inte har
  tillgång till dricksvatten, trots att detta är ett åtagande enligt mål 6 för hållbar utveckling i FN:s agenda 2030. Ett sista problem som identifierades är den allmänna bristen på kunskap om vattenläckage som orsakas av underinvestering i underhåll och förnyelse av vatteninfrastrukturen, vilket också påpekats i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om vatteninfrastruktur (73). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Efter slutförandet av det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten (Right2Water) (71) inleddes ett unionsomfattande offentligt samråd, och en utvärdering gjordes av lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) avseende direktiv 98/83/EG (72). Av utvärderingen framgick att vissa bestämmelser i direktiv 98/83/EG behövde uppdateras. Fyra områden med utrymme för förbättring identifierades, närmare bestämt förteckningen över kvalitetsbaserade parametervärden, den begränsade användningen av en riskbaserad metod, de oprecisa bestämmelserna om konsumentinformation, och skillnaderna mellan godkännandesystem för material i kontakt med dricksvatten. I det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten identifierades dessutom som ett särskilt problem att en del av befolkningen,
  i synnerhet
  marginaliserade grupper,
  inte har
  tillgång till dricksvatten, trots att detta är ett åtagande enligt mål 6 för hållbar utveckling i FN:s agenda 2030. Ett sista problem som identifierades är den allmänna bristen på kunskap om vattenläckage som orsakas av underinvestering i underhåll och förnyelse av vatteninfrastrukturen, vilket också påpekats i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om vatteninfrastruktur (73).

| (4) | Efter slutförandet av det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten (Right2Water) (71)

  , där unionen uppmanades att öka sina insatser att åstadkomma allmän tillgång till vatten,
  inleddes ett unionsomfattande offentligt samråd, och en utvärdering gjordes av lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) avseende direktiv 98/83/EG (72). Av utvärderingen framgick att vissa bestämmelser i direktiv 98/83/EG behövde uppdateras. Fyra områden med utrymme för förbättring identifierades, närmare bestämt förteckningen över kvalitetsbaserade parametervärden, den begränsade användningen av en riskbaserad metod, de oprecisa bestämmelserna om konsumentinformation, och skillnaderna mellan godkännandesystem för material i kontakt med dricksvatten
  , samt de följder detta innebär för människors hälsa
  . I det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten identifierades dessutom som ett särskilt problem att en del av befolkningen,
  bland utsatta och
  marginaliserade grupper,
  har begränsad eller obefintlig
  tillgång till dricksvatten
  till ett överkomligt pris
  , trots att detta är ett åtagande enligt mål 6 för hållbar utveckling i FN:s agenda 2030.
  I detta sammanhang erkände Europaparlamentet rätten till tillgång till dricksvatten för alla i EU.
  Ett sista problem som identifierades är den allmänna bristen på kunskap om vattenläckage som orsakas av underinvestering i underhåll och förnyelse av vatteninfrastrukturen, vilket också påpekats i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om vatteninfrastruktur (73)

  , samt av en ibland bristfällig kunskap om vattensystemen
  . |
| --- | --- |

(4)

Efter slutförandet av det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten (Right2Water) (71)

  , där unionen uppmanades att öka sina insatser att åstadkomma allmän tillgång till vatten,
  inleddes ett unionsomfattande offentligt samråd, och en utvärdering gjordes av lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) avseende direktiv 98/83/EG (72). Av utvärderingen framgick att vissa bestämmelser i direktiv 98/83/EG behövde uppdateras. Fyra områden med utrymme för förbättring identifierades, närmare bestämt förteckningen över kvalitetsbaserade parametervärden, den begränsade användningen av en riskbaserad metod, de oprecisa bestämmelserna om konsumentinformation, och skillnaderna mellan godkännandesystem för material i kontakt med dricksvatten
  , samt de följder detta innebär för människors hälsa
  . I det europeiska medborgarinitiativet om rätten till vatten identifierades dessutom som ett särskilt problem att en del av befolkningen,
  bland utsatta och
  marginaliserade grupper,
  har begränsad eller obefintlig
  tillgång till dricksvatten
  till ett överkomligt pris
  , trots att detta är ett åtagande enligt mål 6 för hållbar utveckling i FN:s agenda 2030.
  I detta sammanhang erkände Europaparlamentet rätten till tillgång till dricksvatten för alla i EU.
  Ett sista problem som identifierades är den allmänna bristen på kunskap om vattenläckage som orsakas av underinvestering i underhåll och förnyelse av vatteninfrastrukturen, vilket också påpekats i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om vatteninfrastruktur (73)

  , samt av en ibland bristfällig kunskap om vattensystemen
  .

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att uppnå de ambitiösa målen som uppställts i FN:s mål 6 för hållbar utveckling bör medlemsstaterna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner för att säkerställa allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla senast 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att uppnå de ambitiösa målen som uppställts i FN:s mål 6 för hållbar utveckling bör medlemsstaterna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner för att säkerställa allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla senast 2030.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Europaparlamentet antog en resolution den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Europaparlamentet antog en resolution den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Dricksvatten spelar en avgörande roll i EU:s pågående insatser för att stärka skyddet av människors hälsa och miljön mot hormonstörande kemikalier. Regleringen av hormonstörande ämnen i detta direktiv utgör ett lovande steg i linje med den uppdaterade EU-strategin för hormonstörande ämnen, som kommissionen är skyldig att lägga fram utan ytterligare dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Dricksvatten spelar en avgörande roll i EU:s pågående insatser för att stärka skyddet av människors hälsa och miljön mot hormonstörande kemikalier. Regleringen av hormonstörande ämnen i detta direktiv utgör ett lovande steg i linje med den uppdaterade EU-strategin för hormonstörande ämnen, som kommissionen är skyldig att lägga fram utan ytterligare dröjsmål.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | När den vetenskapliga kunskapen inte är tillräcklig för att fastställa huruvida ett ämne som förekommer i dricksvatten utgör en risk för människors hälsa eller ej, eller för att fastställa det tillåtna värdet för detta ämne, bör det enligt försiktighetsprincipen bli föremål för bevakning i avvaktan på tydligare vetenskapliga belägg. Medlemsstaterna bör därför kontrollera sådana nya parametrar separat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

När den vetenskapliga kunskapen inte är tillräcklig för att fastställa huruvida ett ämne som förekommer i dricksvatten utgör en risk för människors hälsa eller ej, eller för att fastställa det tillåtna värdet för detta ämne, bör det enligt försiktighetsprincipen bli föremål för bevakning i avvaktan på tydligare vetenskapliga belägg. Medlemsstaterna bör därför kontrollera sådana nya parametrar separat.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Indikatorparametrarna har ingen direkt inverkan på folkhälsan, men de fungerar som viktiga indikatorer för hur installationer för produktion och distribution av vatten fungerar och för vattenkvaliteten. Dessa parametrar kan lyfta fram brister i vattenberedningen och spelar också en viktig roll när det gäller att öka och upprätthålla konsumenternas förtroende för vattenkvaliteten. De bör därför kontrolleras av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Indikatorparametrarna har ingen direkt inverkan på folkhälsan, men de fungerar som viktiga indikatorer för hur installationer för produktion och distribution av vatten fungerar och för vattenkvaliteten. Dessa parametrar kan lyfta fram brister i vattenberedningen och spelar också en viktig roll när det gäller att öka och upprätthålla konsumenternas förtroende för vattenkvaliteten. De bör därför kontrolleras av medlemsstaterna.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Om det är nödvändigt för att skydda människors hälsa inom medlemsstaternas territorier bör medlemsstaterna åläggas att fastställa värden för ytterligare parametrar som inte omfattas av bilaga I . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Om det är nödvändigt för att skydda människors hälsa inom medlemsstaternas territorier bör medlemsstaterna åläggas att fastställa värden för ytterligare parametrar som inte omfattas av bilaga I .

| (7) | Om det är nödvändigt för att
  tillämpa försiktighetsprincipen fullt ut och
  skydda människors hälsa inom medlemsstaternas territorier bör medlemsstaterna åläggas att fastställa värden för ytterligare parametrar som inte omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

(7)

Om det är nödvändigt för att
  tillämpa försiktighetsprincipen fullt ut och
  skydda människors hälsa inom medlemsstaternas territorier bör medlemsstaterna åläggas att fastställa värden för ytterligare parametrar som inte omfattas av bilaga I.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Förebyggande säkerhetsplanering och riskbaserade inslag beaktades endast i begränsad utsträckning i direktiv 98/83/EG. De första inslagen i en riskbaserad strategi infördes redan 2015 genom direktiv (EU) 2015/1787 som ändrade direktiv 98/83/EG, för att tillåta medlemsstaterna att göra undantag från de kontrollprogram de har inrättat, förutsatt att de utför trovärdiga riskbedömningar, vilka kan grundas på WHO:s riktlinjer för dricksvattenkvalitet (76). Dessa riktlinjer, som inför metoden med så kallade vattensäkerhetsplaner, är tillsammans med standarden EN 15975-2 om säkerhet i dricksvattenförsörjningen internationellt erkända principer som ligger till grund för produktion och distribution av dricksvatten samt kontroll och analys av parametrar för dricksvatten. De bör bibehållas i detta direktiv. För att säkerställa att dessa principer inte begränsas till kontrollaspekter, för att satsa tid och resurser på risker och kostnadseffektiva åtgärder och för att undvika att man gör analyser och lägger ner arbete på irrelevanta frågor, är det lämpligt att införa en komplett riskbaserad metod för hela leveranskedjan, från uttagsområdet till distributionen ända fram till kranen. Denna metod bör bestå av tre komponenter: För det första en av medlemsstaten utförd bedömning av de faror som är förknippade med uttagsområdet (nedan kallad farobedömning), i enlighet med WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner (77). För det andra en möjlighet för vattenleverantören att anpassa kontrollen till de huvudsakliga riskerna (nedan kallad försörjningsriskbedömning). För det tredje en av medlemsstaten utförd bedömning av de eventuella risker som härrör från fastighetsinstallationerna (t.ex. Legionella eller bly) (nedan kallad riskbedömning av fastighetsinstallationer). Dessa bedömningar bör ses över regelbundet, bland annat för att beakta hot från klimatrelaterade extrema väderhändelser, kända förändringar av mänsklig verksamhet i uttagsområdet eller källorienterade incidenter. Den riskbaserade metoden säkerställer ett kontinuerligt utbyte av information mellan behöriga myndigheter och vattenleverantörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Förebyggande säkerhetsplanering och riskbaserade inslag beaktades endast i begränsad utsträckning i direktiv 98/83/EG. De första inslagen i en riskbaserad strategi infördes redan 2015 genom direktiv (EU) 2015/1787 som ändrade direktiv 98/83/EG, för att tillåta medlemsstaterna att göra undantag från de kontrollprogram de har inrättat, förutsatt att de utför trovärdiga riskbedömningar, vilka kan grundas på WHO:s riktlinjer för dricksvattenkvalitet (76). Dessa riktlinjer, som inför metoden med så kallade vattensäkerhetsplaner, är tillsammans med standarden EN 15975-2 om säkerhet i dricksvattenförsörjningen internationellt erkända principer som ligger till grund för produktion och distribution av dricksvatten samt kontroll och analys av parametrar för dricksvatten. De bör bibehållas i detta direktiv. För att säkerställa att dessa principer inte begränsas till kontrollaspekter, för att satsa tid och resurser på risker och kostnadseffektiva åtgärder och för att undvika att man gör analyser och lägger ner arbete på irrelevanta frågor, är det lämpligt att införa en komplett riskbaserad metod för hela leveranskedjan, från uttagsområdet till distributionen ända fram till kranen. Denna metod bör bestå av tre komponenter: För det första en av medlemsstaten utförd bedömning av de faror som är förknippade med uttagsområdet (nedan kallad farobedömning), i enlighet med WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner (77). För det andra en möjlighet för vattenleverantören att anpassa kontrollen till de huvudsakliga riskerna (nedan kallad försörjningsriskbedömning). För det tredje en av medlemsstaten utförd bedömning av de eventuella risker som härrör från fastighetsinstallationerna (t.ex. Legionella eller bly) (nedan kallad riskbedömning av fastighetsinstallationer). Dessa bedömningar bör ses över regelbundet, bland annat för att beakta hot från klimatrelaterade extrema väderhändelser, kända förändringar av mänsklig verksamhet i uttagsområdet eller källorienterade incidenter. Den riskbaserade metoden säkerställer ett kontinuerligt utbyte av information mellan behöriga myndigheter och vattenleverantörer.

| (8) | Förebyggande säkerhetsplanering och riskbaserade inslag beaktades endast i begränsad utsträckning i direktiv 98/83/EG. De första inslagen i en riskbaserad strategi infördes redan 2015 genom direktiv (EU) 2015/1787 som ändrade direktiv 98/83/EG, för att tillåta medlemsstaterna att göra undantag från de kontrollprogram de har inrättat, förutsatt att de utför trovärdiga riskbedömningar, vilka kan grundas på WHO:s riktlinjer för dricksvattenkvalitet (76). Dessa riktlinjer, som inför metoden med så kallade vattensäkerhetsplaner, är tillsammans med standarden EN 15975-2 om säkerhet i dricksvattenförsörjningen internationellt erkända principer som ligger till grund för produktion och distribution av dricksvatten samt kontroll och analys av parametrar för dricksvatten. De bör bibehållas i detta direktiv. För att säkerställa att dessa principer inte begränsas till kontrollaspekter, för att satsa tid och resurser på risker och kostnadseffektiva åtgärder och för att undvika att man gör analyser och lägger ner arbete på irrelevanta frågor, är det lämpligt att införa en komplett riskbaserad metod för hela leveranskedjan, från uttagsområdet till distributionen ända fram till kranen. Denna metod bör
  utgå ifrån den kunskap som inhämtats och de åtgärder som genomförts inom ramen för direktiv 2000/60/EG och bör i större utsträckning ta hänsyn till hur klimatförändringarna påverkar vattenresurserna. En riskbaserad metod bör
  bestå av tre komponenter: För det första en av medlemsstaten utförd bedömning av de faror som är förknippade med uttagsområdet (nedan kallad farobedömning), i enlighet med WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner (77). För det andra en möjlighet för vattenleverantören att anpassa kontrollen till de huvudsakliga riskerna (nedan kallad försörjningsriskbedömning). För det tredje en av medlemsstaten utförd bedömning av de eventuella risker som härrör från fastighetsinstallationerna (t.ex. Legionella eller bly)
  , med särskild inriktning på prioriterade lokaler
  (nedan kallad riskbedömning av fastighetsinstallationer). Dessa bedömningar bör ses över regelbundet, bland annat för att beakta hot från klimatrelaterade extrema väderhändelser, kända förändringar av mänsklig verksamhet i uttagsområdet eller källorienterade incidenter. Den riskbaserade metoden säkerställer ett kontinuerligt utbyte av information mellan behöriga myndigheter, vattenleverantörer och
  andra berörda aktörer, bland annat de som är ansvariga för föroreningskällan eller föroreningsrisken. Som ett undantag bör genomförandet av den riskbaserade metoden anpassas till de särskilda restriktioner som gäller för fartyg som avsaltar vatten och transporterar passagerare. Fartyg under europeisk flagg uppfyller det internationella regelverket när de trafikerar internationellt vatten. Dessutom finns det särskilda krav på transport och produktion av dricksvatten ombord, vilket innebär att bestämmelserna i detta direktiv bör anpassas. |
| --- | --- |

(8)

Förebyggande säkerhetsplanering och riskbaserade inslag beaktades endast i begränsad utsträckning i direktiv 98/83/EG. De första inslagen i en riskbaserad strategi infördes redan 2015 genom direktiv (EU) 2015/1787 som ändrade direktiv 98/83/EG, för att tillåta medlemsstaterna att göra undantag från de kontrollprogram de har inrättat, förutsatt att de utför trovärdiga riskbedömningar, vilka kan grundas på WHO:s riktlinjer för dricksvattenkvalitet (76). Dessa riktlinjer, som inför metoden med så kallade vattensäkerhetsplaner, är tillsammans med standarden EN 15975-2 om säkerhet i dricksvattenförsörjningen internationellt erkända principer som ligger till grund för produktion och distribution av dricksvatten samt kontroll och analys av parametrar för dricksvatten. De bör bibehållas i detta direktiv. För att säkerställa att dessa principer inte begränsas till kontrollaspekter, för att satsa tid och resurser på risker och kostnadseffektiva åtgärder och för att undvika att man gör analyser och lägger ner arbete på irrelevanta frågor, är det lämpligt att införa en komplett riskbaserad metod för hela leveranskedjan, från uttagsområdet till distributionen ända fram till kranen. Denna metod bör
  utgå ifrån den kunskap som inhämtats och de åtgärder som genomförts inom ramen för direktiv 2000/60/EG och bör i större utsträckning ta hänsyn till hur klimatförändringarna påverkar vattenresurserna. En riskbaserad metod bör
  bestå av tre komponenter: För det första en av medlemsstaten utförd bedömning av de faror som är förknippade med uttagsområdet (nedan kallad farobedömning), i enlighet med WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner (77). För det andra en möjlighet för vattenleverantören att anpassa kontrollen till de huvudsakliga riskerna (nedan kallad försörjningsriskbedömning). För det tredje en av medlemsstaten utförd bedömning av de eventuella risker som härrör från fastighetsinstallationerna (t.ex. Legionella eller bly)
  , med särskild inriktning på prioriterade lokaler
  (nedan kallad riskbedömning av fastighetsinstallationer). Dessa bedömningar bör ses över regelbundet, bland annat för att beakta hot från klimatrelaterade extrema väderhändelser, kända förändringar av mänsklig verksamhet i uttagsområdet eller källorienterade incidenter. Den riskbaserade metoden säkerställer ett kontinuerligt utbyte av information mellan behöriga myndigheter, vattenleverantörer och
  andra berörda aktörer, bland annat de som är ansvariga för föroreningskällan eller föroreningsrisken. Som ett undantag bör genomförandet av den riskbaserade metoden anpassas till de särskilda restriktioner som gäller för fartyg som avsaltar vatten och transporterar passagerare. Fartyg under europeisk flagg uppfyller det internationella regelverket när de trafikerar internationellt vatten. Dessutom finns det särskilda krav på transport och produktion av dricksvatten ombord, vilket innebär att bestämmelserna i detta direktiv bör anpassas.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Ineffektiv användning av vattenresurser, i synnerhet läckage i infrastrukturen för vattenförsörjning, leder till överutnyttjande av knappa dricksvattenresurser. Detta hindrar i hög grad medlemsstaterna att nå de mål som fastställts i direktiv 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Ineffektiv användning av vattenresurser, i synnerhet läckage i infrastrukturen för vattenförsörjning, leder till överutnyttjande av knappa dricksvattenresurser. Detta hindrar i hög grad medlemsstaterna att nå de mål som fastställts i direktiv 2000/60/EG.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Farobedömningen bör
  vara inriktad
  på att minska den reningsnivå som krävs för produktionen av dricksvatten, till exempel genom att minska orsakerna till förorening av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten. I detta syfte bör medlemsstaterna identifiera faror och tänkbara föroreningskällor som hänger samman med dessa vattenförekomster och kontrollera föroreningar som de anser vara relevanta, exempelvis på grund av de identifierade farorna (t.ex. mikroplaster, nitrater, pesticider eller läkemedel som identifierats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (78)), på grund av deras naturliga förekomst i uttagsområdet (t.ex. arsenik) eller på grund av information från leverantörer (t.ex. ökning med avseende på en särskild parameter för råvatten). Dessa parametrar bör användas som markörer som utlöser åtgärder från behöriga myndigheter för att minska påverkan på vattenförekomster, såsom förebyggande eller mildrande åtgärder (inklusive forskning för att förstå hälsoeffekter när så behövs), för att skydda dessa vattenförekomster och åtgärda föroreningskällan, i samarbete med vattenleverantörerna
  och berörda aktörer
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Farobedömningen bör
  vara inriktad
  på att minska den reningsnivå som krävs för produktionen av dricksvatten, till exempel genom att minska orsakerna till förorening av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten. I detta syfte bör medlemsstaterna identifiera faror och tänkbara föroreningskällor som hänger samman med dessa vattenförekomster och kontrollera föroreningar som de anser vara relevanta, exempelvis på grund av de identifierade farorna (t.ex. mikroplaster, nitrater, pesticider eller läkemedel som identifierats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (78)), på grund av deras naturliga förekomst i uttagsområdet (t.ex. arsenik) eller på grund av information från leverantörer (t.ex. ökning med avseende på en särskild parameter för råvatten). Dessa parametrar bör användas som markörer som utlöser åtgärder från behöriga myndigheter för att minska påverkan på vattenförekomster, såsom förebyggande eller mildrande åtgärder (inklusive forskning för att förstå hälsoeffekter när så behövs), för att skydda dessa vattenförekomster och åtgärda föroreningskällan, i samarbete med vattenleverantörerna
  och berörda aktörer
  .

| (9) | Farobedömningen bör
  i förhållande till riskbedömning anta ett helhetsperspektiv, som bygger
  på
  det uttryckliga målet
  att minska den reningsnivå som krävs för produktionen av dricksvatten, till exempel genom att minska orsakerna till
  eller risken för
  förorening av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten. I detta syfte bör medlemsstaterna identifiera faror och tänkbara föroreningskällor som hänger samman med dessa vattenförekomster och kontrollera föroreningar som de anser vara relevanta, exempelvis på grund av de identifierade farorna (t.ex. mikroplaster, nitrater, pesticider eller läkemedel som identifierats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (78)), på grund av deras naturliga förekomst i uttagsområdet (t.ex. arsenik) eller på grund av information från leverantörer (t.ex. ökning med avseende på en särskild parameter för råvatten).
  I enlighet med direktiv 2000/60/EG
  bör dessa parametrar användas som markörer som utlöser åtgärder från behöriga myndigheter för att minska påverkan på vattenförekomster, såsom förebyggande eller mildrande åtgärder (inklusive forskning för att förstå hälsoeffekter när så behövs), för att skydda dessa vattenförekomster och åtgärda föroreningskällan
  eller föroreningsrisken
  , i samarbete med
  alla berörda aktörer, däribland de som är ansvariga för föroreningskällor eller potentiella föroreningskällor. När en medlemsstat genom farobedömningen konstaterar att en parameter inte förekommer i ett visst uttagsområde (till exempel för att ämnet aldrig förekommer i grundvatten eller ytvatten), bör medlemsstaten informera de relevanta
  vattenleverantörerna
  . Medlemsstaten bör då få tillåta dem att minska kontrollfrekvensen för parametern i fråga, eller avlägsna parametern från förteckningen över parametrar som ska kontrolleras, utan att genomföra en försörjningsriskbedömning
  . |
| --- | --- |

(9)

Farobedömningen bör
  i förhållande till riskbedömning anta ett helhetsperspektiv, som bygger
  på
  det uttryckliga målet
  att minska den reningsnivå som krävs för produktionen av dricksvatten, till exempel genom att minska orsakerna till
  eller risken för
  förorening av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten. I detta syfte bör medlemsstaterna identifiera faror och tänkbara föroreningskällor som hänger samman med dessa vattenförekomster och kontrollera föroreningar som de anser vara relevanta, exempelvis på grund av de identifierade farorna (t.ex. mikroplaster, nitrater, pesticider eller läkemedel som identifierats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (78)), på grund av deras naturliga förekomst i uttagsområdet (t.ex. arsenik) eller på grund av information från leverantörer (t.ex. ökning med avseende på en särskild parameter för råvatten).
  I enlighet med direktiv 2000/60/EG
  bör dessa parametrar användas som markörer som utlöser åtgärder från behöriga myndigheter för att minska påverkan på vattenförekomster, såsom förebyggande eller mildrande åtgärder (inklusive forskning för att förstå hälsoeffekter när så behövs), för att skydda dessa vattenförekomster och åtgärda föroreningskällan
  eller föroreningsrisken
  , i samarbete med
  alla berörda aktörer, däribland de som är ansvariga för föroreningskällor eller potentiella föroreningskällor. När en medlemsstat genom farobedömningen konstaterar att en parameter inte förekommer i ett visst uttagsområde (till exempel för att ämnet aldrig förekommer i grundvatten eller ytvatten), bör medlemsstaten informera de relevanta
  vattenleverantörerna
  . Medlemsstaten bör då få tillåta dem att minska kontrollfrekvensen för parametern i fråga, eller avlägsna parametern från förteckningen över parametrar som ska kontrolleras, utan att genomföra en försörjningsriskbedömning
  .

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | De parametervärden som används för att bedöma dricksvattnets kvalitet måste iakttas på den punkt där dricksvattnet görs tillgängligt för konsumenten. Kvaliteten på dricksvattnet kan påverkas av fastighetsinstallationerna. WHO noterar att Legionella är den vattenburna patogen som orsakar störst hälsoproblem i unionen. Den sprids via varmvattensystem genom inandning, exempelvis vid duschning. Den är därför tydligt kopplad till fastighetsinstallationerna. Eftersom införandet av en ensidig skyldighet att kontrollera alla privata och offentliga lokaler med avseende på denna patogen skulle leda till orimligt höga kostnader, är en riskbedömning av fastighetsinstallationer ett lämpligare sätt att hantera frågan. Dessutom bör potentiella risker som härrör från produkter och material i kontakt med dricksvatten beaktas vid riskbedömningen av fastighetsinstallationer. Riskbedömningen av fastighetsinstallationer bör därför bland annat vara inriktad på kontroll av prioriterade lokaler, bedömning av de risker som härrör från fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material
  , och kontroll av byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten
  på grundval av deras prestandadeklaration i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

   (79). Den information som avses i artiklarna 31 och 33 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (80) ska också tillhandahållas tillsammans med prestandadeklarationen. På grundval av denna bedömning bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa, bland annat, att lämpliga kontroll- och förvaltningsåtgärder (t.ex. i händelse av sjukdomsutbrott) vidtas i enlighet med WHO:s riktlinjer (81), och att migrering av ämnen
  från byggprodukter
  inte utgör någon fara för människors hälsa.
  Om åtgärderna skulle innebära begränsningar för den fria rörligheten för produkter och material i unionen måste dessa begränsningar, utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 305/2011, vara väl motiverade och proportionella och inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

De parametervärden som används för att bedöma dricksvattnets kvalitet måste iakttas på den punkt där dricksvattnet görs tillgängligt för konsumenten. Kvaliteten på dricksvattnet kan påverkas av fastighetsinstallationerna. WHO noterar att Legionella är den vattenburna patogen som orsakar störst hälsoproblem i unionen. Den sprids via varmvattensystem genom inandning, exempelvis vid duschning. Den är därför tydligt kopplad till fastighetsinstallationerna. Eftersom införandet av en ensidig skyldighet att kontrollera alla privata och offentliga lokaler med avseende på denna patogen skulle leda till orimligt höga kostnader, är en riskbedömning av fastighetsinstallationer ett lämpligare sätt att hantera frågan. Dessutom bör potentiella risker som härrör från produkter och material i kontakt med dricksvatten beaktas vid riskbedömningen av fastighetsinstallationer. Riskbedömningen av fastighetsinstallationer bör därför bland annat vara inriktad på kontroll av prioriterade lokaler, bedömning av de risker som härrör från fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material
  , och kontroll av byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten
  på grundval av deras prestandadeklaration i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

   (79). Den information som avses i artiklarna 31 och 33 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (80) ska också tillhandahållas tillsammans med prestandadeklarationen. På grundval av denna bedömning bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa, bland annat, att lämpliga kontroll- och förvaltningsåtgärder (t.ex. i händelse av sjukdomsutbrott) vidtas i enlighet med WHO:s riktlinjer (81), och att migrering av ämnen
  från byggprodukter
  inte utgör någon fara för människors hälsa.
  Om åtgärderna skulle innebära begränsningar för den fria rörligheten för produkter och material i unionen måste dessa begränsningar, utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) nr 305/2011, vara väl motiverade och proportionella och inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

| (11) | De parametervärden som används för att bedöma dricksvattnets kvalitet måste iakttas på den punkt där dricksvattnet görs tillgängligt för konsumenten. Kvaliteten på dricksvattnet kan påverkas av fastighetsinstallationerna. WHO noterar att Legionella är den vattenburna patogen som orsakar störst hälsoproblem i unionen
  , särskilt Legionella pneumophila som ligger bakom de flesta fallen av legionärssjuka i EU
  . Den sprids via varmvattensystem genom inandning, exempelvis vid duschning. Den är därför tydligt kopplad till fastighetsinstallationerna. Eftersom införandet av en ensidig skyldighet att kontrollera alla privata och offentliga lokaler med avseende på denna patogen skulle leda till orimligt höga kostnader
  och strida mot subsidiaritetsprincipen
  , är en riskbedömning av fastighetsinstallationer ett lämpligare sätt att hantera frågan
  , med särskild inriktning på prioriterade lokaler
  . Dessutom bör potentiella risker som härrör från produkter och material i kontakt med dricksvatten beaktas vid riskbedömningen av fastighetsinstallationer. Riskbedömningen av fastighetsinstallationer bör därför bland annat vara inriktad på kontroll av prioriterade lokaler, bedömning av de risker som härrör från fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material i kontakt med dricksvatten. Den information som avses i artiklarna 31 och 33 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (80) ska också tillhandahållas tillsammans med prestandadeklarationen. På grundval av denna bedömning bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa, bland annat, att lämpliga kontroll- och förvaltningsåtgärder (t.ex. i händelse av sjukdomsutbrott) vidtas i enlighet med WHO:s riktlinjer (81), och att migrering av ämnen
  och material i kontakt med dricksvatten
  inte utgör någon fara för människors hälsa. |
| --- | --- |

(11)

De parametervärden som används för att bedöma dricksvattnets kvalitet måste iakttas på den punkt där dricksvattnet görs tillgängligt för konsumenten. Kvaliteten på dricksvattnet kan påverkas av fastighetsinstallationerna. WHO noterar att Legionella är den vattenburna patogen som orsakar störst hälsoproblem i unionen
  , särskilt Legionella pneumophila som ligger bakom de flesta fallen av legionärssjuka i EU
  . Den sprids via varmvattensystem genom inandning, exempelvis vid duschning. Den är därför tydligt kopplad till fastighetsinstallationerna. Eftersom införandet av en ensidig skyldighet att kontrollera alla privata och offentliga lokaler med avseende på denna patogen skulle leda till orimligt höga kostnader
  och strida mot subsidiaritetsprincipen
  , är en riskbedömning av fastighetsinstallationer ett lämpligare sätt att hantera frågan
  , med särskild inriktning på prioriterade lokaler
  . Dessutom bör potentiella risker som härrör från produkter och material i kontakt med dricksvatten beaktas vid riskbedömningen av fastighetsinstallationer. Riskbedömningen av fastighetsinstallationer bör därför bland annat vara inriktad på kontroll av prioriterade lokaler, bedömning av de risker som härrör från fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material i kontakt med dricksvatten. Den information som avses i artiklarna 31 och 33 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (80) ska också tillhandahållas tillsammans med prestandadeklarationen. På grundval av denna bedömning bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa, bland annat, att lämpliga kontroll- och förvaltningsåtgärder (t.ex. i händelse av sjukdomsutbrott) vidtas i enlighet med WHO:s riktlinjer (81), och att migrering av ämnen
  och material i kontakt med dricksvatten
  inte utgör någon fara för människors hälsa.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Bestämmelserna i direktiv 98/83/EG om kvalitetssäkring av beredning, utrustning och material har inte varit tillräckliga för att komma till rätta med hinder på den inre marknaden när det gäller fri rörlighet för byggprodukter i kontakt med dricksvatten. Produktgodkännande sker fortfarande på nationell nivå, med olika krav i olika medlemsstater. Detta gör det svårt och kostsamt för tillverkarna att marknadsföra sina produkter i hela unionen.
  Avlägsnande av tekniska hinder kan endast uppnås genom att harmoniserade tekniska specifikationer fastställs för byggprodukter i kontakt med dricksvatten i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011. Förordningen gör det möjligt att ta fram EU-standarder som harmoniserar bedömningsmetoderna för byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten
  och att fastställa tröskelvärden och klasser i förhållande till prestandanivån
  för
  en väsentlig egenskap. I detta syfte har en begäran om standardisering som uttryckligen kräver standardiseringsarbete avseende hygien
  och
  säkerhet
  för produkter och material i kontakt med dricksvatten
  i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011 tagits med i 2017 års arbetsprogram för standardisering

   (82)

  , och en standard ska utfärdas senast 2018. Offentliggörandet av den harmoniserade standarden i Europeiska unionens officiella tidning kommer
  att
  säkerställa ett rationellt beslutsfattande för utsläppande eller tillhandahållande
  på
  marknaden av säkra byggprodukter i kontakt med dricksvatten. Följaktligen bör bestämmelserna om utrustning
  och material
  i kontakt med dricksvatten strykas, delvis ersättas med bestämmelser avseende riskbedömningen av fastighetsinstallationer och kompletteras med relevanta harmoniserade standarder i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Bestämmelserna i direktiv 98/83/EG om kvalitetssäkring av beredning, utrustning och material har inte varit tillräckliga för att komma till rätta med hinder på den inre marknaden när det gäller fri rörlighet för byggprodukter i kontakt med dricksvatten. Produktgodkännande sker fortfarande på nationell nivå, med olika krav i olika medlemsstater. Detta gör det svårt och kostsamt för tillverkarna att marknadsföra sina produkter i hela unionen.
  Avlägsnande av tekniska hinder kan endast uppnås genom att harmoniserade tekniska specifikationer fastställs för byggprodukter i kontakt med dricksvatten i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011. Förordningen gör det möjligt att ta fram EU-standarder som harmoniserar bedömningsmetoderna för byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten
  och att fastställa tröskelvärden och klasser i förhållande till prestandanivån
  för
  en väsentlig egenskap. I detta syfte har en begäran om standardisering som uttryckligen kräver standardiseringsarbete avseende hygien
  och
  säkerhet
  för produkter och material i kontakt med dricksvatten
  i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011 tagits med i 2017 års arbetsprogram för standardisering

   (82)

  , och en standard ska utfärdas senast 2018. Offentliggörandet av den harmoniserade standarden i Europeiska unionens officiella tidning kommer
  att
  säkerställa ett rationellt beslutsfattande för utsläppande eller tillhandahållande
  på
  marknaden av säkra byggprodukter i kontakt med dricksvatten. Följaktligen bör bestämmelserna om utrustning
  och material
  i kontakt med dricksvatten strykas, delvis ersättas med bestämmelser avseende riskbedömningen av fastighetsinstallationer och kompletteras med relevanta harmoniserade standarder i enlighet med förordning (EU) nr 305/2011
  .

| (12) | Bestämmelserna i direktiv 98/83/EG om kvalitetssäkring av beredning, utrustning och material har inte varit tillräckliga för att komma till rätta med hinder på den inre marknaden när det gäller fri rörlighet för byggprodukter i kontakt med dricksvatten
  eller tillräckligt skydd med tanke på människors hälsa
  . Produktgodkännande sker fortfarande på nationell nivå, med olika krav i olika medlemsstater. Detta gör det svårt och kostsamt för tillverkarna att marknadsföra sina produkter i hela unionen.
  Denna situation beror på
  att
  det inte finns några miniminormer på europeisk nivå vad gäller hygien för alla produkter och material
  i kontakt med dricksvatten
  , vilket är en förutsättning
  för
  att fullständigt och effektivt säkerställa ett ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna. Avlägsnande av tekniska hinder
  och
  iakttagande
  för
  alla
  produkter och material i kontakt med dricksvatten
  på EU-nivå kan därför endast effektivt uppnås genom
  att
  minimikrav på kvalitet fastställs
  på
  EU-nivå. Följaktligen bör dessa bestämmelser stärkas genom en harmonisering av sådana produkter och material. Detta arbete bör bygga vidare på de erfarenheter och framsteg som flera medlemsstater har gjort genom att under flera år ha arbetat tillsammans för en regleringskonvergens
  . |
| --- | --- |

(12)

Bestämmelserna i direktiv 98/83/EG om kvalitetssäkring av beredning, utrustning och material har inte varit tillräckliga för att komma till rätta med hinder på den inre marknaden när det gäller fri rörlighet för byggprodukter i kontakt med dricksvatten
  eller tillräckligt skydd med tanke på människors hälsa
  . Produktgodkännande sker fortfarande på nationell nivå, med olika krav i olika medlemsstater. Detta gör det svårt och kostsamt för tillverkarna att marknadsföra sina produkter i hela unionen.
  Denna situation beror på
  att
  det inte finns några miniminormer på europeisk nivå vad gäller hygien för alla produkter och material
  i kontakt med dricksvatten
  , vilket är en förutsättning
  för
  att fullständigt och effektivt säkerställa ett ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna. Avlägsnande av tekniska hinder
  och
  iakttagande
  för
  alla
  produkter och material i kontakt med dricksvatten
  på EU-nivå kan därför endast effektivt uppnås genom
  att
  minimikrav på kvalitet fastställs
  på
  EU-nivå. Följaktligen bör dessa bestämmelser stärkas genom en harmonisering av sådana produkter och material. Detta arbete bör bygga vidare på de erfarenheter och framsteg som flera medlemsstater har gjort genom att under flera år ha arbetat tillsammans för en regleringskonvergens
  .

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Medlemsstaterna bör säkerställa att kontrollprogram upprättas för att kontrollera att dricksvattnet uppfyller direktivets krav. Större delen av den kontroll som görs i enlighet med detta direktiv utförs av vattenleverantörer,
  och dessa
  bör få en viss flexibilitet vad gäller de parametrar de kontrollerar för försörjningsriskbedömningen. Om en parameter inte påvisas bör vattenleverantörerna kunna minska kontrollfrekvensen eller helt sluta kontrollera parametern. Försörjningsriskbedömningen bör tillämpas på de flesta parametrar. Ett antal viktiga parametrar bör dock alltid kontrolleras med en viss minimifrekvens. Detta direktiv innehåller huvudsakligen bestämmelser om kontrollfrekvens för att kontrollera att kraven är uppfyllda och endast begränsade bestämmelser om operativ övervakning. Vattenleverantörerna bör själva få avgöra om ytterligare operativ övervakning behövs för att säkerställa att vattenberedningen fungerar korrekt. För vägledning om detta kan vattenleverantörerna använda sig av WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Medlemsstaterna bör säkerställa att kontrollprogram upprättas för att kontrollera att dricksvattnet uppfyller direktivets krav. Större delen av den kontroll som görs i enlighet med detta direktiv utförs av vattenleverantörer,
  och dessa
  bör få en viss flexibilitet vad gäller de parametrar de kontrollerar för försörjningsriskbedömningen. Om en parameter inte påvisas bör vattenleverantörerna kunna minska kontrollfrekvensen eller helt sluta kontrollera parametern. Försörjningsriskbedömningen bör tillämpas på de flesta parametrar. Ett antal viktiga parametrar bör dock alltid kontrolleras med en viss minimifrekvens. Detta direktiv innehåller huvudsakligen bestämmelser om kontrollfrekvens för att kontrollera att kraven är uppfyllda och endast begränsade bestämmelser om operativ övervakning. Vattenleverantörerna bör själva få avgöra om ytterligare operativ övervakning behövs för att säkerställa att vattenberedningen fungerar korrekt. För vägledning om detta kan vattenleverantörerna använda sig av WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner.

| (13) | Medlemsstaterna bör säkerställa att kontrollprogram upprättas för att kontrollera att dricksvattnet uppfyller direktivets krav. Större delen av den kontroll som görs i enlighet med detta direktiv utförs av vattenleverantörer,
  men medlemsstaterna bör när så krävs klargöra hos vilka behöriga myndigheter de skyldigheter ligger som följer av införlivandet av detta direktiv. Vattenleverantörerna
  bör få en viss flexibilitet vad gäller de parametrar de kontrollerar för försörjningsriskbedömningen. Om en parameter inte påvisas bör vattenleverantörerna kunna minska kontrollfrekvensen eller helt sluta kontrollera parametern. Försörjningsriskbedömningen bör tillämpas på de flesta parametrar. Ett antal viktiga parametrar bör dock alltid kontrolleras med en viss minimifrekvens. Detta direktiv innehåller huvudsakligen bestämmelser om kontrollfrekvens för att kontrollera att kraven är uppfyllda och endast begränsade bestämmelser om operativ övervakning. Vattenleverantörerna bör själva få avgöra om ytterligare operativ övervakning behövs för att säkerställa att vattenberedningen fungerar korrekt. För vägledning om detta kan vattenleverantörerna använda sig av WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör säkerställa att kontrollprogram upprättas för att kontrollera att dricksvattnet uppfyller direktivets krav. Större delen av den kontroll som görs i enlighet med detta direktiv utförs av vattenleverantörer,
  men medlemsstaterna bör när så krävs klargöra hos vilka behöriga myndigheter de skyldigheter ligger som följer av införlivandet av detta direktiv. Vattenleverantörerna
  bör få en viss flexibilitet vad gäller de parametrar de kontrollerar för försörjningsriskbedömningen. Om en parameter inte påvisas bör vattenleverantörerna kunna minska kontrollfrekvensen eller helt sluta kontrollera parametern. Försörjningsriskbedömningen bör tillämpas på de flesta parametrar. Ett antal viktiga parametrar bör dock alltid kontrolleras med en viss minimifrekvens. Detta direktiv innehåller huvudsakligen bestämmelser om kontrollfrekvens för att kontrollera att kraven är uppfyllda och endast begränsade bestämmelser om operativ övervakning. Vattenleverantörerna bör själva få avgöra om ytterligare operativ övervakning behövs för att säkerställa att vattenberedningen fungerar korrekt. För vägledning om detta kan vattenleverantörerna använda sig av WHO:s riktlinjer och handledning för vattensäkerhetsplaner.

Ändring 188

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Den riskbaserade metoden bör
  efter hand
  tillämpas av alla vattenleverantörer, även små leverantörer eftersom utvärderingen av direktiv 98/83/EG visade på brister i genomförandet hos dessa leverantörer, ibland på grund av kostnaden för onödigt kontrollarbete. När den riskbaserade metoden tillämpas bör säkerhetsaspekter beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

Den riskbaserade metoden bör
  efter hand
  tillämpas av alla vattenleverantörer, även små leverantörer eftersom utvärderingen av direktiv 98/83/EG visade på brister i genomförandet hos dessa leverantörer, ibland på grund av kostnaden för onödigt kontrollarbete. När den riskbaserade metoden tillämpas bör säkerhetsaspekter beaktas.

| (14) | Den riskbaserade metoden bör tillämpas av alla vattenleverantörer, även
  mycket
  små
  samt små och medelstora
  leverantörer, eftersom utvärderingen av direktiv 98/83/EG visade på brister i genomförandet hos dessa leverantörer, ibland på grund av kostnaden för onödigt kontrollarbete
  , samtidigt som det bör finnas möjlighet till undantag för mycket små leverantörer
  . När den riskbaserade metoden tillämpas bör säkerhetsaspekter beaktas
  , liksom frågor avseende principen om att förorenaren betalar
  .
  Den behöriga myndigheten bör stödja kontrollarbetet för mindre vattenleverantörer genom att tillhandahålla expertstöd. |
| --- | --- |

(14)

Den riskbaserade metoden bör tillämpas av alla vattenleverantörer, även
  mycket
  små
  samt små och medelstora
  leverantörer, eftersom utvärderingen av direktiv 98/83/EG visade på brister i genomförandet hos dessa leverantörer, ibland på grund av kostnaden för onödigt kontrollarbete
  , samtidigt som det bör finnas möjlighet till undantag för mycket små leverantörer
  . När den riskbaserade metoden tillämpas bör säkerhetsaspekter beaktas
  , liksom frågor avseende principen om att förorenaren betalar
  .
  Den behöriga myndigheten bör stödja kontrollarbetet för mindre vattenleverantörer genom att tillhandahålla expertstöd.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | För att åstadkomma det starkaste skyddet för folkhälsan bör medlemsstaterna säkerställa en tydlig och balanserad ansvarsfördelning för tillämpningen av den riskbaserade metoden, i linje med deras nationella institutionella och rättsliga ram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

För att åstadkomma det starkaste skyddet för folkhälsan bör medlemsstaterna säkerställa en tydlig och balanserad ansvarsfördelning för tillämpningen av den riskbaserade metoden, i linje med deras nationella institutionella och rättsliga ram.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Om direktivets normer inte iakttas bör den berörda medlemsstaten omedelbart utreda orsaken till detta och säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas så snart som möjligt för att återställa vattnets kvalitet. Om vattenförsörjningen utgör en potentiell fara för människors hälsa bör tillhandahållande av sådant vatten förbjudas eller dess användning begränsas
  . Det är dessutom viktigt att klargöra att
  om minimikraven för värden för mikrobiologiska och kemiska parametrar inte uppfylls, bör medlemsstaterna
  automatiskt betrakta detta som
  en potentiell
  fara
  för människors hälsa. Om avhjälpande åtgärder är nödvändiga för att återställa dricksvattnets kvalitet bör, i enlighet med artikel 191.2 i fördraget, åtgärder som avhjälper problemet vid källan prioriteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Om direktivets normer inte iakttas bör den berörda medlemsstaten omedelbart utreda orsaken till detta och säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas så snart som möjligt för att återställa vattnets kvalitet. Om vattenförsörjningen utgör en potentiell fara för människors hälsa bör tillhandahållande av sådant vatten förbjudas eller dess användning begränsas
  . Det är dessutom viktigt att klargöra att
  om minimikraven för värden för mikrobiologiska och kemiska parametrar inte uppfylls, bör medlemsstaterna
  automatiskt betrakta detta som
  en potentiell
  fara
  för människors hälsa. Om avhjälpande åtgärder är nödvändiga för att återställa dricksvattnets kvalitet bör, i enlighet med artikel 191.2 i fördraget, åtgärder som avhjälper problemet vid källan prioriteras.

| (15) | Om direktivets normer inte iakttas bör den berörda medlemsstaten omedelbart utreda orsaken till detta och säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas så snart som möjligt för att återställa vattnets kvalitet. Om vattenförsörjningen utgör en potentiell fara för människors hälsa bör tillhandahållande av sådant vatten förbjudas eller dess användning begränsas
  , och lämplig information bör ges till medborgare som skulle kunna drabbas.
  Om minimikraven för värden för mikrobiologiska och kemiska parametrar inte uppfylls, bör medlemsstaterna
  dessutom fastställa om överskridandet av värdena utgör
  en potentiell
  risk
  för människors hälsa.
  Medlemsstaterna bör i detta syfte särskilt ta hänsyn till hur mycket minimikraven överskridits och vilken parametertyp det rör sig om.
  Om avhjälpande åtgärder är nödvändiga för att återställa dricksvattnets kvalitet bör, i enlighet med artikel 191.2 i fördraget, åtgärder som avhjälper problemet vid källan prioriteras. |
| --- | --- |

(15)

Om direktivets normer inte iakttas bör den berörda medlemsstaten omedelbart utreda orsaken till detta och säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas så snart som möjligt för att återställa vattnets kvalitet. Om vattenförsörjningen utgör en potentiell fara för människors hälsa bör tillhandahållande av sådant vatten förbjudas eller dess användning begränsas
  , och lämplig information bör ges till medborgare som skulle kunna drabbas.
  Om minimikraven för värden för mikrobiologiska och kemiska parametrar inte uppfylls, bör medlemsstaterna
  dessutom fastställa om överskridandet av värdena utgör
  en potentiell
  risk
  för människors hälsa.
  Medlemsstaterna bör i detta syfte särskilt ta hänsyn till hur mycket minimikraven överskridits och vilken parametertyp det rör sig om.
  Om avhjälpande åtgärder är nödvändiga för att återställa dricksvattnets kvalitet bör, i enlighet med artikel 191.2 i fördraget, åtgärder som avhjälper problemet vid källan prioriteras.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Det är viktigt att förhindra förorenat vatten från att utgöra en potentiell fara för människors hälsa. Tillhandahållande av sådant vatten bör därför förbjudas eller dess användning begränsas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Det är viktigt att förhindra förorenat vatten från att utgöra en potentiell fara för människors hälsa. Tillhandahållande av sådant vatten bör därför förbjudas eller dess användning begränsas.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Medlemsstaterna bör
  inte längre
  tillåtas att bevilja undantag från detta direktiv. Ursprungligen användes undantag för att medlemsstaterna skulle få upp till nio år på sig att åtgärda bristande iakttagande av ett parametervärde. Detta förfarande har visat sig vara
  betungande
  för
  både
  medlemsstaterna
  och kommissionen. Dessutom har det
  i vissa fall lett till att avhjälpande åtgärder försenats, eftersom möjligheten till undantag betraktats som en övergångsperiod. Bestämmelsen om undantag
  bör därför utgå. När gränsvärdena överskrids bör, av hälsoskyddsskäl, bestämmelserna om avhjälpande åtgärder tillämpas omedelbart utan möjlighet till undantag
  från
  parametervärdet
  . Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande gäller den dag då detta direktiv träder i kraft bör
  dock
  fortsätta att gälla
  fram till dess att undantaget löper ut, men de bör inte förnyas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Medlemsstaterna bör
  inte längre
  tillåtas att bevilja undantag från detta direktiv. Ursprungligen användes undantag för att medlemsstaterna skulle få upp till nio år på sig att åtgärda bristande iakttagande av ett parametervärde. Detta förfarande har visat sig vara
  betungande
  för
  både
  medlemsstaterna
  och kommissionen. Dessutom har det
  i vissa fall lett till att avhjälpande åtgärder försenats, eftersom möjligheten till undantag betraktats som en övergångsperiod. Bestämmelsen om undantag
  bör därför utgå. När gränsvärdena överskrids bör, av hälsoskyddsskäl, bestämmelserna om avhjälpande åtgärder tillämpas omedelbart utan möjlighet till undantag
  från
  parametervärdet
  . Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande gäller den dag då detta direktiv träder i kraft bör
  dock
  fortsätta att gälla
  fram till dess att undantaget löper ut, men de bör inte förnyas
  .

| (16) | Medlemsstaterna bör tillåtas att bevilja undantag från detta direktiv. Ursprungligen användes undantag för att medlemsstaterna skulle få upp till nio år på sig att åtgärda bristande iakttagande av ett parametervärde. Detta förfarande har visat sig vara
  användbart
  för medlemsstaterna
  med tanke på direktivets ambitionsnivå. Det bör dock noteras att förfarandet
  i vissa fall lett till att avhjälpande åtgärder försenats, eftersom möjligheten till undantag
  ibland
  betraktats som en övergångsperiod.
  Ändå behövs det fortfarande ett undantagsförfarande som är anpassat till denna verklighet med tanke på de skärpta kvalitetsparametrarna enligt detta direktiv å ena sidan, och det faktum att alltfler nya föroreningar har påträffats som kräver stärkta bedömnings-, kontroll- och förvaltningsåtgärder å andra sidan. Detta förutsatt att undantagen inte utgör en potentiell risk för människors hälsa och förutsatt att dricksvattenförsörjningen inom det berörda området inte på annat sätt kan upprätthållas genom andra rimliga medel.
  Bestämmelsen om undantag
  i direktiv 98/83/EG bör därför ändras för att säkerställa en snabbare och mer effektiv efterlevnad av kraven i detta direktiv
  från
  medlemsstaternas sida
  . Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande gäller den dag då detta direktiv träder i kraft bör fortsätta att gälla
  enligt villkoren som fastställts i de bestämmelser som var tillämpliga vid undantagsförfarandets början
  . |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna bör tillåtas att bevilja undantag från detta direktiv. Ursprungligen användes undantag för att medlemsstaterna skulle få upp till nio år på sig att åtgärda bristande iakttagande av ett parametervärde. Detta förfarande har visat sig vara
  användbart
  för medlemsstaterna
  med tanke på direktivets ambitionsnivå. Det bör dock noteras att förfarandet
  i vissa fall lett till att avhjälpande åtgärder försenats, eftersom möjligheten till undantag
  ibland
  betraktats som en övergångsperiod.
  Ändå behövs det fortfarande ett undantagsförfarande som är anpassat till denna verklighet med tanke på de skärpta kvalitetsparametrarna enligt detta direktiv å ena sidan, och det faktum att alltfler nya föroreningar har påträffats som kräver stärkta bedömnings-, kontroll- och förvaltningsåtgärder å andra sidan. Detta förutsatt att undantagen inte utgör en potentiell risk för människors hälsa och förutsatt att dricksvattenförsörjningen inom det berörda området inte på annat sätt kan upprätthållas genom andra rimliga medel.
  Bestämmelsen om undantag
  i direktiv 98/83/EG bör därför ändras för att säkerställa en snabbare och mer effektiv efterlevnad av kraven i detta direktiv
  från
  medlemsstaternas sida
  . Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande gäller den dag då detta direktiv träder i kraft bör fortsätta att gälla
  enligt villkoren som fastställts i de bestämmelser som var tillämpliga vid undantagsförfarandets början
  .

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Kommissionen har i sitt svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water 2014 (83) uppmanat medlemsstaterna att säkerställa tillgång till en viss minimimängd vatten för alla medborgare, i enlighet med WHO:s rekommendationer. Den har också förbundit sig att fortsätta att ”förbättra tillgången till säkert dricksvatten [...] för hela befolkningen genom miljöpolitiken” (84). Detta är helt i linje med FN:s mål 6 för hållbar utveckling och det tillhörande delmålet att ”uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”. Begreppet rättvis tillgång omfattar en lång rad olika aspekter, t.ex. tillgänglighet (som påverkas av bl.a. geografiska förhållanden, brist på infrastruktur eller den särskilda situationen för vissa delar av befolkningen), kvalitet, godtagbarhet eller överkomligt pris. Vad gäller överkomliga priser på vatten är det viktigt att erinra om att medlemsstaterna, när de sätter priser på vatten i enlighet med principen om kostnadstäckning i 
  direktiv 2000/60/EG
  , kan ta hänsyn till variationen i befolkningens ekonomiska och sociala förhållanden och därför kan besluta om sociala taxor eller vidta åtgärder för att skydda befolkningsgrupper med sämre socioekonomiska förutsättningar. Detta direktiv behandlar särskilt de aspekter av tillgången till vatten som rör kvalitet och tillgänglighet. För att ta itu med dessa aspekter, som en del av svaret på det europeiska medborgarinitiativet, och för att bidra till genomförandet av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (85) där det anges att var och en ”har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten”, bör medlemsstaterna åläggas att behandla frågan om tillgång till vatten på nationell nivå och samtidigt få
  viss
  handlingsfrihet när det gäller exakt vilken typ av åtgärder som ska genomföras. Detta kan göras genom åtgärder som bland annat syftar till att förbättra tillgången till dricksvatten för alla, till exempel
  med
  fritt tillgängliga dricksvattenfontäner i städerna, och att främja dess användning genom att uppmuntra fri tillgång till dricksvatten i offentliga byggnader
  och
  restauranger. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Kommissionen har i sitt svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water 2014 (83) uppmanat medlemsstaterna att säkerställa tillgång till en viss minimimängd vatten för alla medborgare, i enlighet med WHO:s rekommendationer. Den har också förbundit sig att fortsätta att ”förbättra tillgången till säkert dricksvatten [...] för hela befolkningen genom miljöpolitiken” (84). Detta är helt i linje med FN:s mål 6 för hållbar utveckling och det tillhörande delmålet att ”uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”. Begreppet rättvis tillgång omfattar en lång rad olika aspekter, t.ex. tillgänglighet (som påverkas av bl.a. geografiska förhållanden, brist på infrastruktur eller den särskilda situationen för vissa delar av befolkningen), kvalitet, godtagbarhet eller överkomligt pris. Vad gäller överkomliga priser på vatten är det viktigt att erinra om att medlemsstaterna, när de sätter priser på vatten i enlighet med principen om kostnadstäckning i 
  direktiv 2000/60/EG
  , kan ta hänsyn till variationen i befolkningens ekonomiska och sociala förhållanden och därför kan besluta om sociala taxor eller vidta åtgärder för att skydda befolkningsgrupper med sämre socioekonomiska förutsättningar. Detta direktiv behandlar särskilt de aspekter av tillgången till vatten som rör kvalitet och tillgänglighet. För att ta itu med dessa aspekter, som en del av svaret på det europeiska medborgarinitiativet, och för att bidra till genomförandet av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (85) där det anges att var och en ”har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten”, bör medlemsstaterna åläggas att behandla frågan om tillgång till vatten på nationell nivå och samtidigt få
  viss
  handlingsfrihet när det gäller exakt vilken typ av åtgärder som ska genomföras. Detta kan göras genom åtgärder som bland annat syftar till att förbättra tillgången till dricksvatten för alla, till exempel
  med
  fritt tillgängliga dricksvattenfontäner i städerna, och att främja dess användning genom att uppmuntra fri tillgång till dricksvatten i offentliga byggnader
  och
  restauranger.

| (17) | Kommissionen har i sitt svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water 2014 (83) uppmanat medlemsstaterna att säkerställa tillgång till en viss minimimängd vatten för alla medborgare, i enlighet med WHO:s rekommendationer. Den har också förbundit sig att fortsätta att ”förbättra tillgången till säkert dricksvatten [...] för hela befolkningen genom miljöpolitiken” (84). Detta är helt i linje med
  artikel 1 och 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta är också helt i linje med
  FN:s mål 6 för hållbar utveckling och det tillhörande delmålet att ”uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”. Begreppet rättvis tillgång omfattar en lång rad olika aspekter, t.ex. tillgänglighet (som påverkas av bl.a. geografiska förhållanden, brist på infrastruktur eller den särskilda situationen för vissa delar av befolkningen), kvalitet, godtagbarhet eller överkomligt pris. Vad gäller överkomliga priser på vatten är det viktigt att erinra om att
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.4 i direktiv 2000/60/EG,
  medlemsstaterna, när de sätter priser på vatten i enlighet med principen om kostnadstäckning i 
  det direktivet
  , kan ta hänsyn till variationen i befolkningens ekonomiska och sociala förhållanden och därför kan besluta om sociala taxor eller vidta åtgärder för att skydda befolkningsgrupper med sämre socioekonomiska förutsättningar. Detta direktiv behandlar särskilt de aspekter av tillgången till vatten som rör kvalitet och tillgänglighet. För att ta itu med dessa aspekter, som en del av svaret på det europeiska medborgarinitiativet, och för att bidra till genomförandet av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (85) där det anges att var och en ”har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten”, bör medlemsstaterna åläggas att behandla frågan om
  ekonomiskt överkomlig
  tillgång till vatten på nationell nivå och samtidigt få
  visst utrymme för
  handlingsfrihet när det gäller exakt vilken typ av åtgärder som ska genomföras. Detta kan göras genom åtgärder som bland annat syftar till att förbättra tillgången till dricksvatten för alla, till exempel
  genom att inte utan giltiga hälsorelaterade skäl skärpa kvalitetskraven för vatten vilket skulle leda till ett högre vattenpris för allmänheten, genom att upprätta
  fritt tillgängliga dricksvattenfontäner i städerna, och att främja dess användning genom att uppmuntra fri tillgång till dricksvatten i offentliga byggnader, restauranger
  , köp- och rekreationscentrum, liksom transitområden med stor genomströmning såsom järnvägsstationer och flygplatser. Medlemsstaterna bör vara fria att bestämma den rätta blandningen av sådana instrument med hänsyn till sina specifika nationella förhållanden. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har i sitt svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water 2014 (83) uppmanat medlemsstaterna att säkerställa tillgång till en viss minimimängd vatten för alla medborgare, i enlighet med WHO:s rekommendationer. Den har också förbundit sig att fortsätta att ”förbättra tillgången till säkert dricksvatten [...] för hela befolkningen genom miljöpolitiken” (84). Detta är helt i linje med
  artikel 1 och 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta är också helt i linje med
  FN:s mål 6 för hållbar utveckling och det tillhörande delmålet att ”uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”. Begreppet rättvis tillgång omfattar en lång rad olika aspekter, t.ex. tillgänglighet (som påverkas av bl.a. geografiska förhållanden, brist på infrastruktur eller den särskilda situationen för vissa delar av befolkningen), kvalitet, godtagbarhet eller överkomligt pris. Vad gäller överkomliga priser på vatten är det viktigt att erinra om att
  , utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.4 i direktiv 2000/60/EG,
  medlemsstaterna, när de sätter priser på vatten i enlighet med principen om kostnadstäckning i 
  det direktivet
  , kan ta hänsyn till variationen i befolkningens ekonomiska och sociala förhållanden och därför kan besluta om sociala taxor eller vidta åtgärder för att skydda befolkningsgrupper med sämre socioekonomiska förutsättningar. Detta direktiv behandlar särskilt de aspekter av tillgången till vatten som rör kvalitet och tillgänglighet. För att ta itu med dessa aspekter, som en del av svaret på det europeiska medborgarinitiativet, och för att bidra till genomförandet av princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (85) där det anges att var och en ”har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten”, bör medlemsstaterna åläggas att behandla frågan om
  ekonomiskt överkomlig
  tillgång till vatten på nationell nivå och samtidigt få
  visst utrymme för
  handlingsfrihet när det gäller exakt vilken typ av åtgärder som ska genomföras. Detta kan göras genom åtgärder som bland annat syftar till att förbättra tillgången till dricksvatten för alla, till exempel
  genom att inte utan giltiga hälsorelaterade skäl skärpa kvalitetskraven för vatten vilket skulle leda till ett högre vattenpris för allmänheten, genom att upprätta
  fritt tillgängliga dricksvattenfontäner i städerna, och att främja dess användning genom att uppmuntra fri tillgång till dricksvatten i offentliga byggnader, restauranger
  , köp- och rekreationscentrum, liksom transitområden med stor genomströmning såsom järnvägsstationer och flygplatser. Medlemsstaterna bör vara fria att bestämma den rätta blandningen av sådana instrument med hänsyn till sina specifika nationella förhållanden.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Europaparlamentet konstaterade i sin resolution om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (86)”att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället” (87). Den särskilda situationen för minoritetsgrupper, såsom romer
  , sinter,
  resandefolket
  , kalé och gens du voyage
  , oavsett om de är bofasta eller inte – särskilt med avseende på deras bristande tillgång till dricksvatten – bekräftades också i kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (88) och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (89). Mot denna allmänna bakgrund är det lämpligt att medlemsstaterna särskilt uppmärksammar utsatta och marginaliserade grupper genom att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa grupper har tillgång till vatten. Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att definiera dessa grupper bör de åtminstone omfatta flyktingar, nomadiska grupper, hemlösa och minoritetsgrupper, såsom romer
  , sinter,
  resandefolket
  , kalé och gens du voyage
  , oavsett om de är bofasta eller inte. Vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa tillgången överlåts åt medlemsstaterna att bedöma, men de kan exempelvis innebära att erbjuda alternativa försörjningssystem (enskild beredningsutrustning), att tillhandahålla vatten via tankar (lastbilar och cisterner) och att säkerställa nödvändig infrastruktur för läger. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Europaparlamentet konstaterade i sin resolution om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (86)”att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället” (87). Den särskilda situationen för minoritetsgrupper, såsom romer
  , sinter,
  resandefolket
  , kalé och gens du voyage
  , oavsett om de är bofasta eller inte – särskilt med avseende på deras bristande tillgång till dricksvatten – bekräftades också i kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (88) och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (89). Mot denna allmänna bakgrund är det lämpligt att medlemsstaterna särskilt uppmärksammar utsatta och marginaliserade grupper genom att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa grupper har tillgång till vatten. Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att definiera dessa grupper bör de åtminstone omfatta flyktingar, nomadiska grupper, hemlösa och minoritetsgrupper, såsom romer
  , sinter,
  resandefolket
  , kalé och gens du voyage
  , oavsett om de är bofasta eller inte. Vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa tillgången överlåts åt medlemsstaterna att bedöma, men de kan exempelvis innebära att erbjuda alternativa försörjningssystem (enskild beredningsutrustning), att tillhandahålla vatten via tankar (lastbilar och cisterner) och att säkerställa nödvändig infrastruktur för läger.

| (18) | Europaparlamentet konstaterade i sin resolution om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (86)”att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället” (87). Den särskilda situationen för minoritetsgrupper, såsom romer
  och
  resandefolket, oavsett om de är bofasta eller inte – särskilt med avseende på deras bristande tillgång till dricksvatten – bekräftades också i kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (88) och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (89). Mot denna allmänna bakgrund är det lämpligt att medlemsstaterna särskilt uppmärksammar utsatta och marginaliserade grupper genom att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa grupper har tillgång till vatten.
  Med beaktande av principen om kostnadstäckning som fastställs i direktiv 2000/60/EG, bör medlemsstaterna förbättra tillgången till vatten för utsatta och marginaliserade grupper utan att göra avkall på en god vattenförsörjning för alla till ett överkomligt pris.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att definiera dessa grupper bör de åtminstone omfatta flyktingar, nomadiska grupper, hemlösa och minoritetsgrupper, såsom romer
  och
  resandefolket, oavsett om de är bofasta eller inte. Vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa tillgången överlåts åt medlemsstaterna att bedöma, men de kan exempelvis innebära att erbjuda alternativa försörjningssystem (enskild beredningsutrustning), att tillhandahålla vatten via tankar (lastbilar och cisterner) och att säkerställa nödvändig infrastruktur för läger.
  När ansvar för dessa skyldigheter läggs på lokala myndigheter bör medlemsstaterna se till att de har tillräckligt med ekonomiska resurser samt teknisk och materiell kapacitet, och bör stödja dem på ett ändamålsenligt sätt, exempelvis genom att tillhandahålla expertstöd. Vattenförsörjningen för utsatta och marginaliserade grupper bör i synnerhet inte leda till oproportionerliga kostnader för lokala myndigheter. |
| --- | --- |

(18)

Europaparlamentet konstaterade i sin resolution om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (86)”att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället” (87). Den särskilda situationen för minoritetsgrupper, såsom romer
  och
  resandefolket, oavsett om de är bofasta eller inte – särskilt med avseende på deras bristande tillgång till dricksvatten – bekräftades också i kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (88) och rådets rekommendation om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (89). Mot denna allmänna bakgrund är det lämpligt att medlemsstaterna särskilt uppmärksammar utsatta och marginaliserade grupper genom att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa grupper har tillgång till vatten.
  Med beaktande av principen om kostnadstäckning som fastställs i direktiv 2000/60/EG, bör medlemsstaterna förbättra tillgången till vatten för utsatta och marginaliserade grupper utan att göra avkall på en god vattenförsörjning för alla till ett överkomligt pris.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att definiera dessa grupper bör de åtminstone omfatta flyktingar, nomadiska grupper, hemlösa och minoritetsgrupper, såsom romer
  och
  resandefolket, oavsett om de är bofasta eller inte. Vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa tillgången överlåts åt medlemsstaterna att bedöma, men de kan exempelvis innebära att erbjuda alternativa försörjningssystem (enskild beredningsutrustning), att tillhandahålla vatten via tankar (lastbilar och cisterner) och att säkerställa nödvändig infrastruktur för läger.
  När ansvar för dessa skyldigheter läggs på lokala myndigheter bör medlemsstaterna se till att de har tillräckligt med ekonomiska resurser samt teknisk och materiell kapacitet, och bör stödja dem på ett ändamålsenligt sätt, exempelvis genom att tillhandahålla expertstöd. Vattenförsörjningen för utsatta och marginaliserade grupper bör i synnerhet inte leda till oproportionerliga kostnader för lokala myndigheter.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | I det sjunde miljöhandlingsprogrammet till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (90), krävs att allmänheten har tillgång till tydlig information på nationell nivå. I direktiv 98/83/EG föreskrivs bara passiv tillgång till uppgifter, vilket innebär att medlemsstaterna endast måste säkerställa att information finns tillgänglig. Dessa bestämmelser bör därför ersättas för att säkerställa att aktuell information är lätt tillgänglig, exempelvis på en webbplats
  vars länk bör spridas aktivt
  . Den uppdaterade informationen bör inte bara omfatta resultat från kontrollprogrammen, utan också ytterligare information som allmänheten kan ha nytta av, t.ex.
  om olika indikatorer (järn, hårdhet, mineraler osv.), som ofta påverkar konsumenternas uppfattning om kranvatten. Därför bör de
  indikatorparametrar i 
  direktiv 98/83/EG som inte tillhandahåller hälsorelaterad information ersättas med nätbaserad information om dessa parametrar
  . För mycket stora vattenleverantörer bör ytterligare information om bland annat energieffektivitet, förvaltning, styrning,
  kostnadsstruktur
  och beredningsmetoder också finnas tillgänglig på nätet.
  Det antas att
  bättre konsumentkunskap och ökad öppenhet
  kommer att bidra till
  att stärka allmänhetens förtroende för det vatten som levereras. Detta
  väntas
  i sin tur leda till ökad användning av kranvatten
  och därigenom
  bidra till mindre plastavfall och växthusgasutsläpp, och även ge positiva effekter för begränsning av klimatförändring och för miljön som helhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

I det sjunde miljöhandlingsprogrammet till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (90), krävs att allmänheten har tillgång till tydlig information på nationell nivå. I direktiv 98/83/EG föreskrivs bara passiv tillgång till uppgifter, vilket innebär att medlemsstaterna endast måste säkerställa att information finns tillgänglig. Dessa bestämmelser bör därför ersättas för att säkerställa att aktuell information är lätt tillgänglig, exempelvis på en webbplats
  vars länk bör spridas aktivt
  . Den uppdaterade informationen bör inte bara omfatta resultat från kontrollprogrammen, utan också ytterligare information som allmänheten kan ha nytta av, t.ex.
  om olika indikatorer (järn, hårdhet, mineraler osv.), som ofta påverkar konsumenternas uppfattning om kranvatten. Därför bör de
  indikatorparametrar i 
  direktiv 98/83/EG som inte tillhandahåller hälsorelaterad information ersättas med nätbaserad information om dessa parametrar
  . För mycket stora vattenleverantörer bör ytterligare information om bland annat energieffektivitet, förvaltning, styrning,
  kostnadsstruktur
  och beredningsmetoder också finnas tillgänglig på nätet.
  Det antas att
  bättre konsumentkunskap och ökad öppenhet
  kommer att bidra till
  att stärka allmänhetens förtroende för det vatten som levereras. Detta
  väntas
  i sin tur leda till ökad användning av kranvatten
  och därigenom
  bidra till mindre plastavfall och växthusgasutsläpp, och även ge positiva effekter för begränsning av klimatförändring och för miljön som helhet.

| (19) | I det sjunde miljöhandlingsprogrammet till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (90), krävs att allmänheten har tillgång till tydlig information på nationell nivå. I direktiv 98/83/EG föreskrivs bara passiv tillgång till uppgifter, vilket innebär att medlemsstaterna endast måste säkerställa att information finns tillgänglig. Dessa bestämmelser bör därför ersättas för att säkerställa att aktuell
  , begriplig och relevant
  information
  för konsumenterna
  är lätt tillgänglig, exempelvis
  i en broschyr, eller
  på en webbplats
  eller en smart app
  . Den uppdaterade informationen bör inte bara omfatta resultat från kontrollprogrammen, utan också ytterligare information som allmänheten kan ha nytta av, t.ex.
  resultaten av åtgärder som vidtagits för att övervaka vattenleverantörerna när det gäller parametrar för vattenkvalitet och information om
  indikatorparametrar i 
  del Ba i bilaga I
  . För mycket stora vattenleverantörer bör ytterligare information om bland annat energieffektivitet, förvaltning, styrning,
  avgiftsstruktur
  och beredningsmetoder också finnas tillgänglig på nätet.
  Syftet med
  bättre konsumentkunskap
  om relevant information
  och ökad öppenhet
  bör vara
  att stärka allmänhetens förtroende för det vatten som levereras
  , samt för vattentjänster
  . Detta
  bör
  i sin tur leda till ökad användning av kranvatten
  som dricksvatten, vilket skulle kunna
  bidra till mindre
  plastanvändning,
  plastavfall och växthusgasutsläpp, och även ge positiva effekter för begränsning av klimatförändring och för miljön som helhet. |
| --- | --- |

(19)

I det sjunde miljöhandlingsprogrammet till 2020, Att leva gott inom planetens gränser (90), krävs att allmänheten har tillgång till tydlig information på nationell nivå. I direktiv 98/83/EG föreskrivs bara passiv tillgång till uppgifter, vilket innebär att medlemsstaterna endast måste säkerställa att information finns tillgänglig. Dessa bestämmelser bör därför ersättas för att säkerställa att aktuell
  , begriplig och relevant
  information
  för konsumenterna
  är lätt tillgänglig, exempelvis
  i en broschyr, eller
  på en webbplats
  eller en smart app
  . Den uppdaterade informationen bör inte bara omfatta resultat från kontrollprogrammen, utan också ytterligare information som allmänheten kan ha nytta av, t.ex.
  resultaten av åtgärder som vidtagits för att övervaka vattenleverantörerna när det gäller parametrar för vattenkvalitet och information om
  indikatorparametrar i 
  del Ba i bilaga I
  . För mycket stora vattenleverantörer bör ytterligare information om bland annat energieffektivitet, förvaltning, styrning,
  avgiftsstruktur
  och beredningsmetoder också finnas tillgänglig på nätet.
  Syftet med
  bättre konsumentkunskap
  om relevant information
  och ökad öppenhet
  bör vara
  att stärka allmänhetens förtroende för det vatten som levereras
  , samt för vattentjänster
  . Detta
  bör
  i sin tur leda till ökad användning av kranvatten
  som dricksvatten, vilket skulle kunna
  bidra till mindre
  plastanvändning,
  plastavfall och växthusgasutsläpp, och även ge positiva effekter för begränsning av klimatförändring och för miljön som helhet.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Av samma skäl, och för att göra konsumenterna mer medvetna om konsekvenserna av vattenförbrukning, bör de också få information (t.ex. på fakturan eller via smarta appar) om den förbrukade volymen,
  kostnadsstrukturen
  för den avgift som tas ut av vattenleverantören, inbegripet rörliga och fasta
  kostnader
  , samt om priset per liter dricksvatten för att möjliggöra en jämförelse med priset på buteljerat vatten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Av samma skäl, och för att göra konsumenterna mer medvetna om konsekvenserna av vattenförbrukning, bör de också få information (t.ex. på fakturan eller via smarta appar) om den förbrukade volymen,
  kostnadsstrukturen
  för den avgift som tas ut av vattenleverantören, inbegripet rörliga och fasta
  kostnader
  , samt om priset per liter dricksvatten för att möjliggöra en jämförelse med priset på buteljerat vatten.

| (20) | Av samma skäl, och för att göra konsumenterna mer medvetna om konsekvenserna av vattenförbrukning, bör de också få information
  på ett lättillgängligt sätt
  (t.ex. på fakturan eller via smarta appar) om den förbrukade volymen
  per år
  ,
  hur den förändras över tid och en jämförelse med den genomsnittliga förbrukningen för ett hushåll om vattenleveratören har tillgång till sådan information, strukturen
  för den avgift som tas ut av vattenleverantören, inbegripet
  hur de
  rörliga och fasta
  delarna av denna är fördelade
  , samt om priset per liter dricksvatten för att möjliggöra en jämförelse med priset på buteljerat vatten. |
| --- | --- |

(20)

Av samma skäl, och för att göra konsumenterna mer medvetna om konsekvenserna av vattenförbrukning, bör de också få information
  på ett lättillgängligt sätt
  (t.ex. på fakturan eller via smarta appar) om den förbrukade volymen
  per år
  ,
  hur den förändras över tid och en jämförelse med den genomsnittliga förbrukningen för ett hushåll om vattenleveratören har tillgång till sådan information, strukturen
  för den avgift som tas ut av vattenleverantören, inbegripet
  hur de
  rörliga och fasta
  delarna av denna är fördelade
  , samt om priset per liter dricksvatten för att möjliggöra en jämförelse med priset på buteljerat vatten.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | De principer som ska beaktas vid fastställandet av vattenavgifterna, nämligen kostnadstäckning för vattentjänster och principen att förorenaren betalar, fastställs i 
  direktiv 2000/60/EG
  . Den ekonomiska hållbarheten i tillhandahållandet av vattentjänster är inte alltid säkerställd, vilket ibland leder till underinvestering i underhållet av vatteninfrastrukturen. Med bättre kontrollmetoder har läckagenivåerna – som främst beror på sådan underinvestering – blivit alltmer uppenbara, och minskning av vattenförlusterna bör uppmuntras på unionsnivå för att förbättra vatteninfrastrukturens effektivitet. I enlighet med subsidiaritetsprincipen
  bör
  denna fråga
  lösas genom ökad öppenhet och konsumentinformation om läckagenivåer och energieffektivitet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

De principer som ska beaktas vid fastställandet av vattenavgifterna, nämligen kostnadstäckning för vattentjänster och principen att förorenaren betalar, fastställs i 
  direktiv 2000/60/EG
  . Den ekonomiska hållbarheten i tillhandahållandet av vattentjänster är inte alltid säkerställd, vilket ibland leder till underinvestering i underhållet av vatteninfrastrukturen. Med bättre kontrollmetoder har läckagenivåerna – som främst beror på sådan underinvestering – blivit alltmer uppenbara, och minskning av vattenförlusterna bör uppmuntras på unionsnivå för att förbättra vatteninfrastrukturens effektivitet. I enlighet med subsidiaritetsprincipen
  bör
  denna fråga
  lösas genom ökad öppenhet och konsumentinformation om läckagenivåer och energieffektivitet
  .

| (21) | De
  grundläggande
  principer som ska beaktas vid fastställandet av vattenavgifterna,
  utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.4 i direktiv 2000/60/EG,
  nämligen kostnadstäckning för vattentjänster och principen att förorenaren betalar, fastställs i 
  det direktivet
  . Den ekonomiska hållbarheten i tillhandahållandet av vattentjänster är inte alltid säkerställd, vilket ibland leder till underinvestering i underhållet av vatteninfrastrukturen. Med bättre kontrollmetoder har läckagenivåerna – som främst beror på sådan underinvestering – blivit alltmer uppenbara, och minskning av vattenförlusterna bör uppmuntras på unionsnivå för att förbättra vatteninfrastrukturens effektivitet. I enlighet med subsidiaritetsprincipen
  , för att öka medvetenheten om
  denna fråga
  , bör informationen som rör den förmedlas vidare till konsumenterna på ett mer öppet sätt
  . |
| --- | --- |

(21)

De
  grundläggande
  principer som ska beaktas vid fastställandet av vattenavgifterna,
  utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.4 i direktiv 2000/60/EG,
  nämligen kostnadstäckning för vattentjänster och principen att förorenaren betalar, fastställs i 
  det direktivet
  . Den ekonomiska hållbarheten i tillhandahållandet av vattentjänster är inte alltid säkerställd, vilket ibland leder till underinvestering i underhållet av vatteninfrastrukturen. Med bättre kontrollmetoder har läckagenivåerna – som främst beror på sådan underinvestering – blivit alltmer uppenbara, och minskning av vattenförlusterna bör uppmuntras på unionsnivå för att förbättra vatteninfrastrukturens effektivitet. I enlighet med subsidiaritetsprincipen
  , för att öka medvetenheten om
  denna fråga
  , bör informationen som rör den förmedlas vidare till konsumenterna på ett mer öppet sätt
  .

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning ska kommissionen göra en utvärdering av detta direktiv inom en viss tidsperiod från och med den dag som fastställts för dess införlivande. Utvärderingen bör bygga på de erfarenheter som gjorts och de data som samlats in i samband med genomförandet av direktivet, på
  relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data samt på
  tillgängliga rekommendationer från WHO. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning ska kommissionen göra en utvärdering av detta direktiv inom en viss tidsperiod från och med den dag som fastställts för dess införlivande. Utvärderingen bör bygga på de erfarenheter som gjorts och de data som samlats in i samband med genomförandet av direktivet, på
  relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data samt på
  tillgängliga rekommendationer från WHO.

| (25) | I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning ska kommissionen göra en utvärdering av detta direktiv inom en viss tidsperiod från och med den dag som fastställts för dess införlivande. Utvärderingen bör bygga på de erfarenheter som gjorts och de data som samlats in i samband med genomförandet av direktivet, på tillgängliga rekommendationer från WHO
  samt på relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data
  . |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning ska kommissionen göra en utvärdering av detta direktiv inom en viss tidsperiod från och med den dag som fastställts för dess införlivande. Utvärderingen bör bygga på de erfarenheter som gjorts och de data som samlats in i samband med genomförandet av direktivet, på tillgängliga rekommendationer från WHO
  samt på relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data
  .

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, eller för att ange kontrollkrav för farobedömningen och riskbedömningen av fastighetsinstallationer, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I–IV till detta direktiv. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. Dessutom har den befogenhet som fastställs i del C anmärkning 10 i bilaga I till direktiv 98/83/EG, dvs. att fastställa kontrollfrekvenser och kontrollmetoder för radioaktiva ämnen, blivit inaktuell till följd av antagandet av rådets direktiv 2013/51/Euratom (96) och bör därför utgå. Den befogenhet som fastställs i del A andra stycket i bilaga III till direktiv 98/83/EG avseende ändringar av direktivet behövs inte längre och bör utgå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, eller för att ange kontrollkrav för farobedömningen och riskbedömningen av fastighetsinstallationer, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I–IV till detta direktiv. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. Dessutom har den befogenhet som fastställs i del C anmärkning 10 i bilaga I till direktiv 98/83/EG, dvs. att fastställa kontrollfrekvenser och kontrollmetoder för radioaktiva ämnen, blivit inaktuell till följd av antagandet av rådets direktiv 2013/51/Euratom (96) och bör därför utgå. Den befogenhet som fastställs i del A andra stycket i bilaga III till direktiv 98/83/EG avseende ändringar av direktivet behövs inte längre och bör utgå.

| (28) | I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, eller för att ange kontrollkrav för farobedömningen och riskbedömningen av fastighetsinstallationer, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I–IV till detta direktiv
  , och vidta de åtgärder som krävs enligt de ändringar som anges i artikel 10a
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. Dessutom har den befogenhet som fastställs i del C anmärkning 10 i bilaga I till direktiv 98/83/EG, dvs. att fastställa kontrollfrekvenser och kontrollmetoder för radioaktiva ämnen, blivit inaktuell till följd av antagandet av rådets direktiv 2013/51/Euratom (96) och bör därför utgå. Den befogenhet som fastställs i del A andra stycket i bilaga III till direktiv 98/83/EG avseende ändringar av direktivet behövs inte längre och bör utgå. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, eller för att ange kontrollkrav för farobedömningen och riskbedömningen av fastighetsinstallationer, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I–IV till detta direktiv
  , och vidta de åtgärder som krävs enligt de ändringar som anges i artikel 10a
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. Dessutom har den befogenhet som fastställs i del C anmärkning 10 i bilaga I till direktiv 98/83/EG, dvs. att fastställa kontrollfrekvenser och kontrollmetoder för radioaktiva ämnen, blivit inaktuell till följd av antagandet av rådets direktiv 2013/51/Euratom (96) och bör därför utgå. Den befogenhet som fastställs i del A andra stycket i bilaga III till direktiv 98/83/EG avseende ändringar av direktivet behövs inte längre och bör utgå.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Detta direktiv gäller kvaliteten på dricksvatten. | 1.   Detta direktiv gäller kvaliteten på dricksvatten
  för alla i EU
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Detta direktiv gäller kvaliteten på dricksvatten.

1.   Detta direktiv gäller kvaliteten på dricksvatten
  för alla i EU
  .

Ändring ar 163, 189; 207 och 215

Ändring ar 163, 189; 207 och 215

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Syftet med detta direktiv är att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent. | 2.   Syftet med detta direktiv är att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent
  , och att tillhandahålla allmän tillgång till dricksvatten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Syftet med detta direktiv är att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent.

2.   Syftet med detta direktiv är att skydda människors hälsa från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar av dricksvatten genom att säkerställa att vattnet är hälsosamt och rent
  , och att tillhandahålla allmän tillgång till dricksvatten
  .

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 1

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | dricksvatten: allt vatten som, antingen i sitt ursprungliga tillstånd eller efter beredning, är avsett för dryck, för matlagning, för beredning eller produktion av livsmedel, eller för andra hushållsändamål i både offentliga och privata lokaler, oberoende av dess ursprung och oavsett om det tillhandahålls genom ett distributionsnät, från tankbil/tankbåt, eller
  , för källvatten,
  i flaskor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

dricksvatten: allt vatten som, antingen i sitt ursprungliga tillstånd eller efter beredning, är avsett för dryck, för matlagning, för beredning eller produktion av livsmedel, eller för andra hushållsändamål i både offentliga och privata lokaler, oberoende av dess ursprung och oavsett om det tillhandahålls genom ett distributionsnät, från tankbil/tankbåt, eller
  , för källvatten,
  i flaskor.

, för källvatten,

| 1. | dricksvatten: allt vatten som, antingen i sitt ursprungliga tillstånd eller efter beredning, är avsett för dryck, för matlagning, för beredning eller produktion av livsmedel, eller för andra
  livsmedels- eller
  hushållsändamål i både offentliga och privata lokaler
  , inbegripet livsmedelsföretag
  , oberoende av dess ursprung och oavsett om det tillhandahålls genom ett distributionsnät, från tankbil/tankbåt, eller i flaskor
  eller behållare
  . |
| --- | --- |

1.

dricksvatten: allt vatten som, antingen i sitt ursprungliga tillstånd eller efter beredning, är avsett för dryck, för matlagning, för beredning eller produktion av livsmedel, eller för andra
  livsmedels- eller
  hushållsändamål i både offentliga och privata lokaler
  , inbegripet livsmedelsföretag
  , oberoende av dess ursprung och oavsett om det tillhandahålls genom ett distributionsnät, från tankbil/tankbåt, eller i flaskor
  eller behållare
  .

livsmedels- eller

, inbegripet livsmedelsföretag

eller behållare

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2

Artikel 2 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | fastighetsinstallation: de ledningar, installationer och anordningar som är installerade mellan de kranar som normalt används för dricksvatten i både offentliga och privata lokaler och distributionsnätet men bara om dessa enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen inte är vattenleverantörens ansvar, i dennes egenskap av vattenleverantör. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

fastighetsinstallation: de ledningar, installationer och anordningar som är installerade mellan de kranar som normalt används för dricksvatten i både offentliga och privata lokaler och distributionsnätet men bara om dessa enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen inte är vattenleverantörens ansvar, i dennes egenskap av vattenleverantör.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 3

Artikel 2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | vattenleverantör: en enhet som tillhandahåller minst 10 m3 dricksvatten per dag i genomsnitt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

vattenleverantör: en enhet som tillhandahåller minst 10 m3 dricksvatten per dag i genomsnitt.

3

| 3. | vattenleverantör: en
  juridisk
  enhet som tillhandahåller minst 10 m3 dricksvatten per dag i genomsnitt. |
| --- | --- |

3.

vattenleverantör: en
  juridisk
  enhet som tillhandahåller minst 10 m3 dricksvatten per dag i genomsnitt.

juridisk

3

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 3a (nytt)

Artikel 2 – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | mycket liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 50 m3 per dag eller försörjer mindre än 250 personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.

3a.

mycket liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 50 m3

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4

Artikel 2 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 500 m3 per dag eller försörjer mindre än
  5 000
  personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 500 m3 per dag eller försörjer mindre än
  5 000
  personer.

3

5 000

| 4. | liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 500 m3 per dag eller försörjer mindre än
  2 500
  personer. |
| --- | --- |

4.

liten vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller mindre än 500 m3 per dag eller försörjer mindre än
  2 500
  personer.

3

2 500

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Artikel 2 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | medelstor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst 500 m3 per dag eller försörjer minst 2 500  personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

medelstor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst 500 m3

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 5

Artikel 2 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  500
   m3 per dag eller försörjer minst
  5 000
  personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  500
   m3 per dag eller försörjer minst
  5 000
  personer.

500

3

5 000

| 5. | stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst 5 000  m3 per dag eller försörjer minst
  25 000
  personer. |
| --- | --- |

5.

stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst 5 000  m3 per dag eller försörjer minst
  25 000
  personer.

5 000

3

25 000

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 6

Artikel 2 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6. | mycket stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  5 000
   m3 per dag eller försörjer minst
  50 000
  personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.

mycket stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  5 000
   m3 per dag eller försörjer minst
  50 000
  personer.

5 000

3

50 000

| 6. | mycket stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  20 000
   m3 per dag eller försörjer minst
  100 000
  personer. |
| --- | --- |

6.

mycket stor vattenleverantör: en vattenleverantör som tillhandahåller minst
  20 000
   m3 per dag eller försörjer minst
  100 000
  personer.

20 000

3

100 000

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 7

Artikel 2 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7. | prioriterade lokaler: stora lokaler
  med
  många
  användare som
  kan exponeras för vattenrelaterade risker, såsom sjukhus, vårdinrättningar, byggnader med inkvarteringsmöjlighet, kriminalvårdsanstalter och campingplatser, som identifieras av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.

prioriterade lokaler: stora lokaler
  med
  många
  användare som
  kan exponeras för vattenrelaterade risker, såsom sjukhus, vårdinrättningar, byggnader med inkvarteringsmöjlighet, kriminalvårdsanstalter och campingplatser, som identifieras av medlemsstaterna.

med

användare som

| 7. | prioriterade lokaler: stora lokaler
  där
  många
  människor, särskilt sårbara samhällsgrupper,
  kan exponeras för vattenrelaterade risker, såsom sjukhus, vårdinrättningar
  , äldreboenden, skolor, universitet och andra utbildningsinrättningar, förskolor, idrotts- och fritidsanläggningar
  , byggnader med inkvarteringsmöjlighet, kriminalvårdsanstalter och campingplatser, som identifieras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

prioriterade lokaler: stora lokaler
  där
  många
  människor, särskilt sårbara samhällsgrupper,
  kan exponeras för vattenrelaterade risker, såsom sjukhus, vårdinrättningar
  , äldreboenden, skolor, universitet och andra utbildningsinrättningar, förskolor, idrotts- och fritidsanläggningar
  , byggnader med inkvarteringsmöjlighet, kriminalvårdsanstalter och campingplatser, som identifieras av medlemsstaterna.

där

människor, särskilt sårbara samhällsgrupper,

, äldreboenden, skolor, universitet och andra utbildningsinrättningar, förskolor, idrotts- och fritidsanläggningar

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 8a (nytt)

Artikel 2 – led 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a. | livsmedelsföretag: ett livsmedelsföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 178/2002. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.

8a.

livsmedelsföretag: ett livsmedelsföretag enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 178/2002.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För vatten som används av livsmedelsföretag för att framställa, bearbeta, konservera eller saluföra varor eller ämnen avsedda för livsmedelsändamål ska endast artiklarna 4, 5, 6 och 11 i detta direktiv gälla. Ingen av artiklarna i detta direktiv ska dock gälla om en livsmedelsföretagare för de behöriga nationella myndigheterna kan visa att kvaliteten på det vatten som används i dennes verksamhet inte påverkar hygienen hos de produkter eller ämnen som härrör från verksamheten, och att sådana produkter eller ämnen uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  För vatten som används av livsmedelsföretag för att framställa, bearbeta, konservera eller saluföra varor eller ämnen avsedda för livsmedelsändamål ska endast artiklarna 4, 5, 6 och 11 i detta direktiv gälla. Ingen av artiklarna i detta direktiv ska dock gälla om en livsmedelsföretagare för de behöriga nationella myndigheterna kan visa att kvaliteten på det vatten som används i dennes verksamhet inte påverkar hygienen hos de produkter eller ämnen som härrör från verksamheten, och att sådana produkter eller ämnen uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004

   (1a)

  .

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1b (ny)

Artikel 3 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  En producent av dricksvatten som tappas på flaskor eller behållare ska inte anses vara en vattenleverantör.




  Bestämmelserna i detta direktiv ska gälla för dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare i den mån de inte omfattas av skyldigheter enligt annan unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  En producent av dricksvatten som tappas på flaskor eller behållare ska inte anses vara en vattenleverantör.

Bestämmelserna i detta direktiv ska gälla för dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare i den mån de inte omfattas av skyldigheter enligt annan unionslagstiftning.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1c (ny)

Artikel 3 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Fartyg som avsaltar vatten, transporterar passagerare och fungerar som vattenleverantörer ska endast omfattas av artiklarna 1–7 och 9–12 i detta direktiv och dess bilagor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Fartyg som avsaltar vatten, transporterar passagerare och fungerar som vattenleverantörer ska endast omfattas av artiklarna 1–7 och 9–12 i detta direktiv och dess bilagor.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1 – led c

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Medlemsstaterna har vidtagit alla andra åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla kraven i artiklarna
  5
  till 12 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Medlemsstaterna har vidtagit alla andra åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla kraven i artiklarna
  5
  till 12 i detta direktiv.

5

| c) | Medlemsstaterna har vidtagit alla andra åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla kraven i |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna har vidtagit alla andra åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla kraven i

| | i) | artiklarna
  4
  till 12 i detta direktiv
  , för dricksvatten till slutkonsumenter som tillhandahålls genom distributionsnät eller tankbil/tankbåt, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

artiklarna
  4
  till 12 i detta direktiv
  , för dricksvatten till slutkonsumenter som tillhandahålls genom distributionsnät eller tankbil/tankbåt,

4

, för dricksvatten till slutkonsumenter som tillhandahålls genom distributionsnät eller tankbil/tankbåt,

| ii) | artiklarna 4, 5, 6 och 11.4 i detta direktiv, för dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare inom livsmedelsindustrin, |
| --- | --- |

ii)

ii)

artiklarna 4, 5, 6 och 11.4 i detta direktiv, för dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare inom livsmedelsindustrin,

artiklarna 4, 5, 6 och 11.4 i detta direktiv, för dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare inom livsmedelsindustrin,

| iii) | artiklarna 4, 5, 6 och 11 i detta direktiv, för dricksvatten som produceras och används i livsmedelsindustrin för produktion, bearbetning och distribution av livsmedel. |
| --- | --- |

iii)

iii)

artiklarna 4, 5, 6 och 11 i detta direktiv, för dricksvatten som produceras och används i livsmedelsindustrin för produktion, bearbetning och distribution av livsmedel.

artiklarna 4, 5, 6 och 11 i detta direktiv, för dricksvatten som produceras och används i livsmedelsindustrin för produktion, bearbetning och distribution av livsmedel.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv inte under några omständigheter, vare sig direkt eller indirekt, medför försämring av den nuvarande dricksvattenkvaliteten eller medför ökad förorening av vatten som används för framställning av dricksvatten. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv
  fullständigt följer försiktighetsprincipen och att de
  inte under några omständigheter, vare sig direkt eller indirekt, medför försämring av den nuvarande dricksvattenkvaliteten eller medför ökad förorening av vatten som används för framställning av dricksvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv inte under några omständigheter, vare sig direkt eller indirekt, medför försämring av den nuvarande dricksvattenkvaliteten eller medför ökad förorening av vatten som används för framställning av dricksvatten.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att genomföra bestämmelserna i detta direktiv
  fullständigt följer försiktighetsprincipen och att de
  inte under några omständigheter, vare sig direkt eller indirekt, medför försämring av den nuvarande dricksvattenkvaliteten eller medför ökad förorening av vatten som används för framställning av dricksvatten.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de behöriga myndigheterna gör en bedömning av vattenläckagenivåerna på deras territorier samt av om det är möjligt att minska vattenläckaget inom dricksvattensektorn. Vid denna bedömning ska hänsyn tas till relevanta folkhälsorelaterade, miljömässiga, tekniska och ekonomiska aspekter. Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2022 anta nationella mål för att minska vattenleverantörernas läckagenivåer på sina territorier senast den 31 december 2030. Medlemsstaterna får tillhandahålla meningsfulla incitament för att säkerställa att vattenleverantörerna på deras territorium uppnår de nationella målen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de behöriga myndigheterna gör en bedömning av vattenläckagenivåerna på deras territorier samt av om det är möjligt att minska vattenläckaget inom dricksvattensektorn. Vid denna bedömning ska hänsyn tas till relevanta folkhälsorelaterade, miljömässiga, tekniska och ekonomiska aspekter. Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2022 anta nationella mål för att minska vattenleverantörernas läckagenivåer på sina territorier senast den 31 december 2030. Medlemsstaterna får tillhandahålla meningsfulla incitament för att säkerställa att vattenleverantörerna på deras territorium uppnår de nationella målen.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Om en behörig myndighet som ansvarar för produktion och distribution av dricksvatten överlämnar förvaltningen av hela eller delar av vattenproduktionen eller vattenförsörjningen till en vattenleverantör ska avtalet mellan den behöriga myndigheten och vattenleverantören närmare ange varje parts ansvar enligt detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Om en behörig myndighet som ansvarar för produktion och distribution av dricksvatten överlämnar förvaltningen av hela eller delar av vattenproduktionen eller vattenförsörjningen till en vattenleverantör ska avtalet mellan den behöriga myndigheten och vattenleverantören närmare ange varje parts ansvar enligt detta direktiv.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska för parametrarna i bilaga I fastställa värden som ska gälla för dricksvatten
  , och dessa får inte vara mindre stränga än de värden som anges i bilagan
  . | 1.   Medlemsstaterna ska för parametrarna i bilaga I fastställa värden som ska gälla för dricksvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska för parametrarna i bilaga I fastställa värden som ska gälla för dricksvatten
  , och dessa får inte vara mindre stränga än de värden som anges i bilagan
  .

1.   Medlemsstaterna ska för parametrarna i bilaga I fastställa värden som ska gälla för dricksvatten.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1a (ny)

Artikel 5 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De värden som fastställs i enlighet med punkt 1 ska inte vara mindre stränga än de som anges i delarna A, B och Ba i bilaga I. Vad gäller parametrarna i del Ba i bilaga I ska värdena endast fastställas för kontrolländamål och för att säkerställa att skyldigheterna i artikel 12 har fullgjorts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De värden som fastställs i enlighet med punkt 1 ska inte vara mindre stränga än de som anges i delarna A, B och Ba i bilaga I. Vad gäller parametrarna i del Ba i bilaga I ska värdena endast fastställas för kontrolländamål och för att säkerställa att skyldigheterna i artikel 12 har fullgjorts.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de beredningsmedel, material och desinfektionsförfaranden som används för desinfektion av vattenförsörjningssystem inte inverkar negativt på dricksvattenkvaliteten. All förorening av dricksvatten som beror på användning av sådana medel, material och förfaranden ska minimeras, utan att man för den sakens skull äventyrar desinfektionens effektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de beredningsmedel, material och desinfektionsförfaranden som används för desinfektion av vattenförsörjningssystem inte inverkar negativt på dricksvattenkvaliteten. All förorening av dricksvatten som beror på användning av sådana medel, material och förfaranden ska minimeras, utan att man för den sakens skull äventyrar desinfektionens effektivitet.

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de beredningsmedel, material och desinfektionsförfaranden som används för desinfektion av vattenförsörjningssystem inte inverkar negativt på dricksvattenkvaliteten. All förorening av dricksvatten som beror på användning av sådana medel, material och förfaranden ska minimeras, utan att man för den sakens skull äventyrar desinfektionens effektivitet.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – inledningen

Artikel 6 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5 för de parametrar som anges i delarna A 
  och
  B i bilaga I ska iakttas | De parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5 för de parametrar som anges i delarna A, B
  och C
  i bilaga I ska iakttas |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5 för de parametrar som anges i delarna A 
  och
  B i bilaga I ska iakttas

och

De parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5 för de parametrar som anges i delarna A, B
  och C
  i bilaga I ska iakttas

och C

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – led c

Artikel 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | för
  källvatten
  , vid den punkt där det tappas på flaska. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

för
  källvatten
  , vid den punkt där det tappas på flaska.

källvatten

| (c) | för
  dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare
  , vid den punkt där det tappas på flaska
  eller i behållare, |
| --- | --- |

(c)

för
  dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare
  , vid den punkt där det tappas på flaska
  eller i behållare,

dricksvatten som tappas på flaskor eller i behållare

eller i behållare,

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – led ca (nytt)

Artikel 6 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | för vatten som används i livsmedelsföretag där vatten tillhandahålls av en vattenleverantör, vid leveranspunkten hos livsmedelsföretaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

för vatten som används i livsmedelsföretag där vatten tillhandahålls av en vattenleverantör, vid leveranspunkten hos livsmedelsföretaget.

för vatten som används i livsmedelsföretag där vatten tillhandahålls av en vattenleverantör, vid leveranspunkten hos livsmedelsföretaget.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | För vatten som omfattas av punkt 1 a ska medlemsstaterna anses ha fullgjort sina skyldigheter enligt denna artikel om det kan visas att det bristande iakttagandet av parametrarna i artikel 5 beror på fastighetsinstallationerna eller underhållet av dessa, utom i prioriterade lokaler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

För vatten som omfattas av punkt 1 a ska medlemsstaterna anses ha fullgjort sina skyldigheter enligt denna artikel om det kan visas att det bristande iakttagandet av parametrarna i artikel 5 beror på fastighetsinstallationerna eller underhållet av dessa, utom i prioriterade lokaler.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led a

Artikel 7 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En farobedömning av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten, i enlighet med artikel 8. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En farobedömning av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten, i enlighet med artikel 8.

| (a) | En farobedömning av vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som används för uttag av dricksvatten,
  utförd av medlemsstaterna
  i enlighet med artikel 8. |
| --- | --- |

(a)

En farobedömning av vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som används för uttag av dricksvatten,
  utförd av medlemsstaterna
  i enlighet med artikel 8.

eller delar av vattenförekomster

utförd av medlemsstaterna

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – led b

Artikel 7 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | En försörjningsriskbedömning utförd av vattenleverantörer i syfte att kontrollera kvaliteten på det vatten som de levererar, i enlighet med artikel 9 och del C i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

En försörjningsriskbedömning utförd av vattenleverantörer i syfte att kontrollera kvaliteten på det vatten som de levererar, i enlighet med artikel 9 och del C i bilaga II.

| (b) | En försörjningsriskbedömning utförd av vattenleverantörer i 
  varje vattenförsörjningssystem i
  syfte att
  skydda och
  kontrollera kvaliteten på det vatten som de levererar, i enlighet med artikel 9 och del C i bilaga II. |
| --- | --- |

(b)

En försörjningsriskbedömning utförd av vattenleverantörer i 
  varje vattenförsörjningssystem i
  syfte att
  skydda och
  kontrollera kvaliteten på det vatten som de levererar, i enlighet med artikel 9 och del C i bilaga II.

varje vattenförsörjningssystem i

skydda och

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna får utan att äventyra målet för detta direktiv när det gäller dricksvattenkvaliteten och konsumenternas hälsa, anpassa genomförandet av den riskbaserade metoden när det finns särskilda begränsningar till följd av geografiska förhållanden såsom vattenförsörjningsområdets avlägsna läge eller tillgänglighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna får utan att äventyra målet för detta direktiv när det gäller dricksvattenkvaliteten och konsumenternas hälsa, anpassa genomförandet av den riskbaserade metoden när det finns särskilda begränsningar till följd av geografiska förhållanden såsom vattenförsörjningsområdets avlägsna läge eller tillgänglighet.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1b (ny)

Artikel 7 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa en tydlig och lämplig ansvarsfördelning mellan de berörda aktörerna, såsom de definieras av medlemsstaterna, för tillämpningen av den riskbaserade metoden när det gäller de vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten och fastighetsinstallationerna. Ansvarsfördelningen ska anpassas efter medlemsstaternas institutionella och rättsliga ramar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa en tydlig och lämplig ansvarsfördelning mellan de berörda aktörerna, såsom de definieras av medlemsstaterna, för tillämpningen av den riskbaserade metoden när det gäller de vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten och fastighetsinstallationerna. Ansvarsfördelningen ska anpassas efter medlemsstaternas institutionella och rättsliga ramar.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Farobedömningarna ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov. | 2.   Farobedömningarna ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år
  med beaktande av det krav på att medlemsstaterna ska identifiera vattenförekomster som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2000/60/EG,
  och uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Farobedömningarna ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov.

2.   Farobedömningarna ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år
  med beaktande av det krav på att medlemsstaterna ska identifiera vattenförekomster som föreskrivs i artikel 7 i direktiv 2000/60/EG,
  och uppdateras vid behov.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 3

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Försörjningsriskbedömningarna ska göras av
  mycket stora vattenleverantörer och stora vattenleverantörer senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv] och av små
  vattenleverantörer senast [6 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över regelbundet och minst vart sjätte år och uppdateras vid behov. | 3.   Försörjningsriskbedömningarna ska göras av vattenleverantörer senast [6 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över regelbundet och minst vart sjätte år och uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Försörjningsriskbedömningarna ska göras av
  mycket stora vattenleverantörer och stora vattenleverantörer senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv] och av små
  vattenleverantörer senast [6 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över regelbundet och minst vart sjätte år och uppdateras vid behov.

3.   Försörjningsriskbedömningarna ska göras av vattenleverantörer senast [6 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över regelbundet och minst vart sjätte år och uppdateras vid behov.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 3a (ny)

Artikel 7 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enligt artiklarna 8 och 9 i detta direktiv ska medlemsstaterna vidta nödvändiga avhjälpande åtgärder inom ramen för de åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som fastställs i artikel 11 respektive artikel 13 i direktiv 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Enligt artiklarna 8 och 9 i detta direktiv ska medlemsstaterna vidta nödvändiga avhjälpande åtgärder inom ramen för de åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som fastställs i artikel 11 respektive artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Riskbedömningarna av fastighetsinstallationer ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov. | 4.   Riskbedömningarna av fastighetsinstallationer
  i de lokaler som avses i artikel 10.1
  ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Riskbedömningarna av fastighetsinstallationer ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov.

4.   Riskbedömningarna av fastighetsinstallationer
  i de lokaler som avses i artikel 10.1
  ska utföras senast [3 år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv]. De ska ses över vart tredje år och uppdateras vid behov.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – rubriken

Artikel 8 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Farobedömning
  av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten | Bedömning, kontroll och hantering
  av
  faror som rör
  vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Farobedömning
  av vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten

Farobedömning

Bedömning, kontroll och hantering
  av
  faror som rör
  vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten

Bedömning, kontroll och hantering

faror som rör

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – inledningen

Artikel 8 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artiklarna 6 och 7 i
  direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna säkerställa att en farobedömning utförs för vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten i volymer över 10 m3 per dag i genomsnitt. Farobedömningen ska omfatta följande delar: | 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/60/EG
  , särskilt artiklarna 4–8,
  ska medlemsstaterna
  i samarbete med de behöriga myndigheter som ansvarar för vatten
  säkerställa att en farobedömning utförs för vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten i volymer över 10 m3 per dag i genomsnitt. Farobedömningen ska omfatta följande delar: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artiklarna 6 och 7 i
  direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna säkerställa att en farobedömning utförs för vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten i volymer över 10 m3 per dag i genomsnitt. Farobedömningen ska omfatta följande delar:

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/60/EG
  , särskilt artiklarna 4–8,
  ska medlemsstaterna
  i samarbete med de behöriga myndigheter som ansvarar för vatten
  säkerställa att en farobedömning utförs för vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten i volymer över 10 m3 per dag i genomsnitt. Farobedömningen ska omfatta följande delar:

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – led a

Artikel 8 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Identifiering av och georeferenser för alla uttagspunkter i de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Identifiering av och georeferenser för alla uttagspunkter i de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen.

| (a) | Identifiering av och georeferenser för alla uttagspunkter i de vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som omfattas av farobedömningen.
  Eftersom de uppgifter som avses i detta led kan vara känsliga, särskilt när det gäller skydd av folkhälsan, ska medlemsstaterna se till att sådana uppgifter skyddas och endast meddelas berörda myndigheter. |
| --- | --- |

(a)

Identifiering av och georeferenser för alla uttagspunkter i de vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som omfattas av farobedömningen.
  Eftersom de uppgifter som avses i detta led kan vara känsliga, särskilt när det gäller skydd av folkhälsan, ska medlemsstaterna se till att sådana uppgifter skyddas och endast meddelas berörda myndigheter.

eller delar av vattenförekomster

Eftersom de uppgifter som avses i detta led kan vara känsliga, särskilt när det gäller skydd av folkhälsan, ska medlemsstaterna se till att sådana uppgifter skyddas och endast meddelas berörda myndigheter.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – led b

Artikel 8 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Kartläggning av säkerhetszoner, när sådana zoner har fastställts i enlighet med artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG
  , och de skyddade områden som avses i artikel 6 i det direktivet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Kartläggning av säkerhetszoner, när sådana zoner har fastställts i enlighet med artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG
  , och de skyddade områden som avses i artikel 6 i det direktivet
  .

, och de skyddade områden som avses i artikel 6 i det direktivet

| (b) | Kartläggning av säkerhetszoner, när sådana zoner har fastställts i enlighet med artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(b)

Kartläggning av säkerhetszoner, när sådana zoner har fastställts i enlighet med artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – led c

Artikel 8 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Identifiering av faror och möjliga föroreningskällor som påverkar de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen. Medlemsstaterna får för detta ändamål använda den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Identifiering av faror och möjliga föroreningskällor som påverkar de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen. Medlemsstaterna får för detta ändamål använda den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet.

| (c) | Identifiering av faror och möjliga föroreningskällor som påverkar de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen.
  Sådan forskning och identifiering av föroreningskällor ska uppdateras regelbundet för att upptäcka nya ämnen som påverkar mikroplatser, i synnerhet PFAS.
  Medlemsstaterna får för detta ändamål använda den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

(c)

Identifiering av faror och möjliga föroreningskällor som påverkar de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen.
  Sådan forskning och identifiering av föroreningskällor ska uppdateras regelbundet för att upptäcka nya ämnen som påverkar mikroplatser, i synnerhet PFAS.
  Medlemsstaterna får för detta ändamål använda den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet.

Sådan forskning och identifiering av föroreningskällor ska uppdateras regelbundet för att upptäcka nya ämnen som påverkar mikroplatser, i synnerhet PFAS.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – led d – inledningen

Artikel 8 – punkt 1 – led d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Regelbunden kontroll, i de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen, av relevanta föroreningar från följande förteckningar: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Regelbunden kontroll, i de vattenförekomster som omfattas av farobedömningen, av relevanta föroreningar från följande förteckningar:

| (d) | Regelbunden kontroll, i de vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som omfattas av farobedömningen, av föroreningar
  som är
  relevanta
  för vattenförsörjningen
  från följande förteckningar: |
| --- | --- |

(d)

Regelbunden kontroll, i de vattenförekomster
  eller delar av vattenförekomster
  som omfattas av farobedömningen, av föroreningar
  som är
  relevanta
  för vattenförsörjningen
  från följande förteckningar:

eller delar av vattenförekomster

som är

för vattenförsörjningen

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – led d – led iv

Artikel 8 – punkt 1 – led d – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv) | Andra
  relevanta föroreningar, exempelvis mikroplaster, eller avrinningsområdesspecifika förorenande ämnen som medlemsstaterna fastställt på grundval av den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och den information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

Andra
  relevanta föroreningar, exempelvis mikroplaster, eller avrinningsområdesspecifika förorenande ämnen som medlemsstaterna fastställt på grundval av den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och den information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet.

Andra

| iv) | Parametrar endast för kontrolländamål i del Ca i bilaga I, eller andra
  relevanta föroreningar, exempelvis mikroplaster
  , förutsatt att det finns en metod för att mäta mikroplaster enligt artikel 11.5b
  , eller avrinningsområdesspecifika förorenande ämnen som medlemsstaterna fastställt på grundval av den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och den information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

iv)

Parametrar endast för kontrolländamål i del Ca i bilaga I, eller andra
  relevanta föroreningar, exempelvis mikroplaster
  , förutsatt att det finns en metod för att mäta mikroplaster enligt artikel 11.5b
  , eller avrinningsområdesspecifika förorenande ämnen som medlemsstaterna fastställt på grundval av den översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet som utförts i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och den information om betydande påverkan som samlats in i enlighet med punkt 1.4 i bilaga II till det direktivet.

Parametrar endast för kontrolländamål i del Ca i bilaga I, eller andra

, förutsatt att det finns en metod för att mäta mikroplaster enligt artikel 11.5b

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 8 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Mycket små vattenleverantörer får undantas kraven i leden a, b och c i denna punkt, förutsatt att den behöriga myndigheten har tidigare och uppdaterad dokumenterad kännedom om de relevanta parametrar som avses i dessa led. Detta undantag ska ses över av den behöriga myndigheten minst vart tredje år och uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mycket små vattenleverantörer får undantas kraven i leden a, b och c i denna punkt, förutsatt att den behöriga myndigheten har tidigare och uppdaterad dokumenterad kännedom om de relevanta parametrar som avses i dessa led. Detta undantag ska ses över av den behöriga myndigheten minst vart tredje år och uppdateras vid behov.

Mycket små vattenleverantörer får undantas kraven i leden a, b och c i denna punkt, förutsatt att den behöriga myndigheten har tidigare och uppdaterad dokumenterad kännedom om de relevanta parametrar som avses i dessa led. Detta undantag ska ses över av den behöriga myndigheten minst vart tredje år och uppdateras vid behov.

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För den regelbundna kontrollen får medlemsstaterna använda den övervakning som utförs i enlighet med annan unionslagstiftning. | För den regelbundna kontrollen
  , och för att upptäcka nya skadliga ämnen genom nya undersökningar,
  får medlemsstaterna använda den övervakning som utförs
  och den undersökningskapacitet som tillhandahålls
  i enlighet med annan unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För den regelbundna kontrollen får medlemsstaterna använda den övervakning som utförs i enlighet med annan unionslagstiftning.

För den regelbundna kontrollen
  , och för att upptäcka nya skadliga ämnen genom nya undersökningar,
  får medlemsstaterna använda den övervakning som utförs
  och den undersökningskapacitet som tillhandahålls
  i enlighet med annan unionslagstiftning.

, och för att upptäcka nya skadliga ämnen genom nya undersökningar,

och den undersökningskapacitet som tillhandahålls

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska informera de vattenleverantörer som använder vattenförekomster som omfattas av farobedömningen om resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d och får på grundval av dessa kontrollresultat | utgår |
| (a) | ålägga vattenleverantörer att genomföra ytterligare kontroller eller beredning avseende vissa parametrar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna ska informera de vattenleverantörer som använder vattenförekomster som omfattas av farobedömningen om resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d och får på grundval av dessa kontrollresultat

utgår

utgår

(a)

(a)

ålägga vattenleverantörer att genomföra ytterligare kontroller eller beredning avseende vissa parametrar,

ålägga vattenleverantörer att genomföra ytterligare kontroller eller beredning avseende vissa parametrar,

| (b) | tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar, utan att behöva göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att dessa inte är centrala parametrar i den mening som avses i del B punkt 1 i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar, utan att behöva göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att dessa inte är centrala parametrar i den mening som avses i del B punkt 1 i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten.

tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar, utan att behöva göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att dessa inte är centrala parametrar i den mening som avses i del B punkt 1 i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  I de fall en vattenleverantör tillåts att minska kontrollfrekvensen i enlighet med punkt 2 b ska medlemsstaterna fortsätta att regelbundet kontrollera dessa parametrar i den vattenförekomst som omfattas av farobedömningen. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  I de fall en vattenleverantör tillåts att minska kontrollfrekvensen i enlighet med punkt 2 b ska medlemsstaterna fortsätta att regelbundet kontrollera dessa parametrar i den vattenförekomst som omfattas av farobedömningen.

utgår

utgår

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5 – inledningen

Artikel 8 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På grundval av den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 i det här direktivet och i enlighet med direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta följande åtgärder i samarbete med vattenleverantörerna och andra berörda aktörer
  , eller säkerställa att sådana åtgärder vidtas av vattenleverantörerna
  : | På grundval av den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 i det här direktivet och i enlighet med direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta följande åtgärder i samarbete med vattenleverantörerna och andra berörda aktörer: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På grundval av den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 i det här direktivet och i enlighet med direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta följande åtgärder i samarbete med vattenleverantörerna och andra berörda aktörer
  , eller säkerställa att sådana åtgärder vidtas av vattenleverantörerna
  :

, eller säkerställa att sådana åtgärder vidtas av vattenleverantörerna

På grundval av den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 i det här direktivet och i enlighet med direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta följande åtgärder i samarbete med vattenleverantörerna och andra berörda aktörer:

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5 – led a

Artikel 8 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Förebyggande åtgärder för att minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Förebyggande åtgärder för att minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG.

Förebyggande åtgärder för att minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG.

utgår

utgår

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5 – led aa (nytt)

Artikel 8 – punkt 5 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Säkerställande av att förorenarna i samarbete med vattenleverantörer och andra berörda aktörer vidtar förebyggande åtgärder för att undvika beredning eller minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG samt ytterligare åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Säkerställande av att förorenarna i samarbete med vattenleverantörer och andra berörda aktörer vidtar förebyggande åtgärder för att undvika beredning eller minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG samt ytterligare åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d i denna artikel.

Säkerställande av att förorenarna i samarbete med vattenleverantörer och andra berörda aktörer vidtar förebyggande åtgärder för att undvika beredning eller minska den beredningsnivå som krävs och för att skydda vattenkvaliteten, däribland sådana åtgärder som avses i artikel 11.3 d i direktiv 2000/60/EG samt ytterligare åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d i denna artikel.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5 – led b

Artikel 8 – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Mildrande åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, i syfte att identifiera och åtgärda föroreningskällan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Mildrande åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, i syfte att identifiera och åtgärda föroreningskällan.

| (b) | Mildrande åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, i syfte att identifiera och åtgärda föroreningskällan
  och undvika ytterligare beredning, när de förebyggande åtgärderna inte anses tillräckligt genomförbara eller ändamålsenliga för att i tid ta itu med föroreningskällan
  . |
| --- | --- |

(b)

Mildrande åtgärder som anses vara nödvändiga på grundval av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, i syfte att identifiera och åtgärda föroreningskällan
  och undvika ytterligare beredning, när de förebyggande åtgärderna inte anses tillräckligt genomförbara eller ändamålsenliga för att i tid ta itu med föroreningskällan
  .

och undvika ytterligare beredning, när de förebyggande åtgärderna inte anses tillräckligt genomförbara eller ändamålsenliga för att i tid ta itu med föroreningskällan

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5 – led ba (nytt)

Artikel 8 – punkt 5 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Krav på att vattenleverantörer genomför ytterligare kontroller av vissa parametrar vid uttagspunkten eller beredning, när de åtgärder som fastställs i leden aa och b inte har bedömts tillräckliga för att ge lämpligt skydd för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Krav på att vattenleverantörer genomför ytterligare kontroller av vissa parametrar vid uttagspunkten eller beredning, när de åtgärder som fastställs i leden aa och b inte har bedömts tillräckliga för att ge lämpligt skydd för människors hälsa.

Krav på att vattenleverantörer genomför ytterligare kontroller av vissa parametrar vid uttagspunkten eller beredning, när de åtgärder som fastställs i leden aa och b inte har bedömts tillräckliga för att ge lämpligt skydd för människors hälsa.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5a (ny)

Artikel 8 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska informera de vattenleverantörer som använder vattenförekomster eller delar av vattenförekomster som omfattas av farobedömningen om resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, och får på grundval av dessa kontrollresultat och den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 och i enlighet med direktiv 2000/60/EG |
| | (a) | tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar eller antalet kontrollerade parametrar, utan att de behöver göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att de berörda parametrarna inte är centrala parametrar i den mening som avses i punkt 1 i del B i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska informera de vattenleverantörer som använder vattenförekomster eller delar av vattenförekomster som omfattas av farobedömningen om resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 d, och får på grundval av dessa kontrollresultat och den information som samlas in i enlighet med punkterna 1 och 2 och i enlighet med direktiv 2000/60/EG

(a)

(a)

tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar eller antalet kontrollerade parametrar, utan att de behöver göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att de berörda parametrarna inte är centrala parametrar i den mening som avses i punkt 1 i del B i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten.

tillåta vattenleverantörer att minska kontrollfrekvensen för vissa parametrar eller antalet kontrollerade parametrar, utan att de behöver göra en försörjningsriskbedömning, förutsatt att de berörda parametrarna inte är centrala parametrar i den mening som avses i punkt 1 i del B i bilaga II, och förutsatt att ingen faktor rimligtvis kan förväntas orsaka försämring av vattenkvaliteten.

| (b) | fortsätta att regelbundet kontrollera dessa parametrar i den vattenförekomst som omfattas av farobedömningen, när en vattenleverantör tillåts att minska kontrollfrekvensen i enlighet med led a. |
| --- | --- |

(b)

(b)

fortsätta att regelbundet kontrollera dessa parametrar i den vattenförekomst som omfattas av farobedömningen, när en vattenleverantör tillåts att minska kontrollfrekvensen i enlighet med led a.

fortsätta att regelbundet kontrollera dessa parametrar i den vattenförekomst som omfattas av farobedömningen, när en vattenleverantör tillåts att minska kontrollfrekvensen i enlighet med led a.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – rubriken

Artikel 9 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Försörjningsriskbedömning | Bedömning, kontroll och hantering av försörjningsrisker |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Försörjningsriskbedömning

Försörjningsriskbedömning

Bedömning, kontroll och hantering av försörjningsrisker

Bedömning, kontroll och hantering av försörjningsrisker

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att vattenleverantörerna utför en försörjningsriskbedömning som gör det möjligt att anpassa kontrollfrekvensen för varje parameter i delarna A 
  och
  B i bilaga I som inte är en central parameter enligt del B i bilaga II, beroende på dess förekomst i råvattnet. | Medlemsstaterna ska säkerställa att vattenleverantörerna utför en försörjningsriskbedömning
  i enlighet med del C i bilaga II,
  som gör det möjligt att anpassa kontrollfrekvensen för varje parameter i delarna A, B
  och Ba
  i bilaga I som inte är en central parameter enligt del B i bilaga II, beroende på dess förekomst i råvattnet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att vattenleverantörerna utför en försörjningsriskbedömning som gör det möjligt att anpassa kontrollfrekvensen för varje parameter i delarna A 
  och
  B i bilaga I som inte är en central parameter enligt del B i bilaga II, beroende på dess förekomst i råvattnet.

och

Medlemsstaterna ska säkerställa att vattenleverantörerna utför en försörjningsriskbedömning
  i enlighet med del C i bilaga II,
  som gör det möjligt att anpassa kontrollfrekvensen för varje parameter i delarna A, B
  och Ba
  i bilaga I som inte är en central parameter enligt del B i bilaga II, beroende på dess förekomst i råvattnet.

i enlighet med del C i bilaga II,

och Ba

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För dessa parametrar ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna kan avvika från den provtagningsfrekvens som anges i del B i bilaga II, i enlighet med de specifikationer som anges i del C i bilaga II. | För dessa parametrar ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna kan avvika från den provtagningsfrekvens som anges i del B i bilaga II, i enlighet med de specifikationer som anges i del C i bilaga II
  , beroende på deras förekomst i råvattnet och hur vattnet bereds
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För dessa parametrar ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna kan avvika från den provtagningsfrekvens som anges i del B i bilaga II, i enlighet med de specifikationer som anges i del C i bilaga II.

För dessa parametrar ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna kan avvika från den provtagningsfrekvens som anges i del B i bilaga II, i enlighet med de specifikationer som anges i del C i bilaga II
  , beroende på deras förekomst i råvattnet och hur vattnet bereds
  .

, beroende på deras förekomst i råvattnet och hur vattnet bereds

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För detta ändamål ska vattenleverantörerna vara skyldiga att beakta resultaten av den farobedömning som utförts i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och den kontroll som utförts i enlighet med artiklarna 7.1 och 8 i direktiv 2000/60/EG. | För detta ändamål ska vattenleverantörerna beakta resultaten av den farobedömning som utförts i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och den kontroll som utförts i enlighet med artiklarna 7.1 och 8 i direktiv 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För detta ändamål ska vattenleverantörerna vara skyldiga att beakta resultaten av den farobedömning som utförts i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och den kontroll som utförts i enlighet med artiklarna 7.1 och 8 i direktiv 2000/60/EG.

För detta ändamål ska vattenleverantörerna beakta resultaten av den farobedömning som utförts i enlighet med artikel 8 i detta direktiv och den kontroll som utförts i enlighet med artiklarna 7.1 och 8 i direktiv 2000/60/EG.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna får bevilja undantag från punkt 1 för mycket små vattenleverantörer, förutsatt att den behöriga myndigheten har tidigare och uppdaterad dokumenterad kännedom om relevanta parametrar och anser att det inte föreligger någon risk för människors hälsa till följd av sådana undantag, och utan att det påverkar myndighetens skyldigheter enligt artikel 4.




  Undantaget ska granskas av den behöriga myndigheten vart tredje år eller när en ny föroreningsfara upptäcks i avrinningsområdet, och uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna får bevilja undantag från punkt 1 för mycket små vattenleverantörer, förutsatt att den behöriga myndigheten har tidigare och uppdaterad dokumenterad kännedom om relevanta parametrar och anser att det inte föreligger någon risk för människors hälsa till följd av sådana undantag, och utan att det påverkar myndighetens skyldigheter enligt artikel 4.

Undantaget ska granskas av den behöriga myndigheten vart tredje år eller när en ny föroreningsfara upptäcks i avrinningsområdet, och uppdateras vid behov.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Försörjningsriskbedömningarna ska
  godkännas av de behöriga myndigheterna
  . | 2.   
  Ansvaret för
  försörjningsriskbedömningarna
  ska ligga hos vattenleverantörerna, som
  ska
  se till att de följer detta direktiv. Vattenleverantörerna får i detta syfte begära stöd från de behöriga myndigheterna. |
| | Medlemsstaterna får kräva att de behöriga myndigheterna godkänner eller kontrollerar vattenleverantörernas försörjningsriskbedömningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Försörjningsriskbedömningarna ska
  godkännas av de behöriga myndigheterna
  .

2.   
  Ansvaret för
  försörjningsriskbedömningarna
  ska ligga hos vattenleverantörerna, som
  ska
  se till att de följer detta direktiv. Vattenleverantörerna får i detta syfte begära stöd från de behöriga myndigheterna.

Medlemsstaterna får kräva att de behöriga myndigheterna godkänner eller kontrollerar vattenleverantörernas försörjningsriskbedömningar.

Medlemsstaterna får kräva att de behöriga myndigheterna godkänner eller kontrollerar vattenleverantörernas försörjningsriskbedömningar.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  På grundval av resultatet av den riskbedömning som utförts i enlighet med punkt 1, ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna utarbetar en vattensäkerhetsplan som är anpassad till de identifierade riskerna och står i proportion till vattenleverantörens storlek. Denna vattensäkerhetsplan kan exempelvis omfatta användningen av material i kontakt med vatten, produkter för vattenberedning, eventuella risker som beror på läckande ledningar eller åtgärder för att anpassa sig till nuvarande eller framtida utmaningar, såsom klimatförändringar, och ska fastställas ytterligare av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  På grundval av resultatet av den riskbedömning som utförts i enlighet med punkt 1, ska medlemsstaterna säkerställa att vattenleverantörerna utarbetar en vattensäkerhetsplan som är anpassad till de identifierade riskerna och står i proportion till vattenleverantörens storlek. Denna vattensäkerhetsplan kan exempelvis omfatta användningen av material i kontakt med vatten, produkter för vattenberedning, eventuella risker som beror på läckande ledningar eller åtgärder för att anpassa sig till nuvarande eller framtida utmaningar, såsom klimatförändringar, och ska fastställas ytterligare av medlemsstaterna.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – rubriken

Artikel 10 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Riskbedömning
  av fastighetsinstallationer | Bedömning, kontroll och hantering
  av
  risker som rör
  fastighetsinstallationer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Riskbedömning
  av fastighetsinstallationer

Riskbedömning

Bedömning, kontroll och hantering
  av
  risker som rör
  fastighetsinstallationer

Bedömning, kontroll och hantering

risker som rör

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – inledningen

Artikel 10 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det utförs en riskbedömning av fastighetsinstallationer, som omfattar följande delar: | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det utförs en riskbedömning av fastighetsinstallationer
  i prioriterade lokaler
  , som omfattar följande delar: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det utförs en riskbedömning av fastighetsinstallationer, som omfattar följande delar:

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det utförs en riskbedömning av fastighetsinstallationer
  i prioriterade lokaler
  , som omfattar följande delar:

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led a

Artikel 10 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En bedömning av de potentiella risker som är förknippade med fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material, och av om de kan påverka vattenkvaliteten vid den punkt där vattnet tappas ur de kranar som normalt används för dricksvatten
  , särskilt där vatten tillhandahålls allmänheten i prioriterade lokaler
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En bedömning av de potentiella risker som är förknippade med fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material, och av om de kan påverka vattenkvaliteten vid den punkt där vattnet tappas ur de kranar som normalt används för dricksvatten
  , särskilt där vatten tillhandahålls allmänheten i prioriterade lokaler
  .

, särskilt där vatten tillhandahålls allmänheten i prioriterade lokaler

| (a) | En bedömning av de potentiella risker som är förknippade med fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material, och av om de kan påverka vattenkvaliteten vid den punkt där vattnet tappas ur de kranar som normalt används för dricksvatten. |
| --- | --- |

(a)

En bedömning av de potentiella risker som är förknippade med fastighetsinstallationerna och relaterade produkter och material, och av om de kan påverka vattenkvaliteten vid den punkt där vattnet tappas ur de kranar som normalt används för dricksvatten.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led b – stycke 1

Artikel 10 – punkt 1 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Regelbunden kontroll av de parametrar som anges i del C i bilaga I, i de lokaler där
  den potentiella faran
  för
  människors hälsa anses vara störst. Relevanta parametrar och lokaler för kontroll ska väljas på grundval av
  den bedömning som utförts i enlighet med led a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Regelbunden kontroll av de parametrar som anges i del C i bilaga I, i de lokaler där
  den potentiella faran
  för
  människors hälsa anses vara störst. Relevanta parametrar och lokaler för kontroll ska väljas på grundval av
  den bedömning som utförts i enlighet med led a.

den potentiella faran

människors hälsa anses vara störst. Relevanta parametrar och lokaler för kontroll ska väljas på grundval av

| (b) | Regelbunden kontroll av de parametrar som anges i del C i bilaga I, i de
  prioriterade
  lokaler där
  särskilda risker
  för
  vattenkvaliteten har identifierats under
  den bedömning som utförts i enlighet med led a. |
| --- | --- |

(b)

Regelbunden kontroll av de parametrar som anges i del C i bilaga I, i de
  prioriterade
  lokaler där
  särskilda risker
  för
  vattenkvaliteten har identifierats under
  den bedömning som utförts i enlighet med led a.

prioriterade

särskilda risker

vattenkvaliteten har identifierats under

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led b – stycke 2

Artikel 10 – punkt 1 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vad gäller
  den
  regelbundna
  kontroll som avses
  i 
  första stycket
  får
  medlemsstaterna
  upprätta en kontrollstrategi
  med inriktning på prioriterade lokaler
  . | Vad gäller regelbundna
  kontroller ska medlemsstaterna säkerställa åtkomst till installationerna
  i 
  prioriterade lokaler för provtagning och får
  upprätta en kontrollstrategi
  , särskilt för bakterien Legionella pneumophila
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vad gäller
  den
  regelbundna
  kontroll som avses
  i 
  första stycket
  får
  medlemsstaterna
  upprätta en kontrollstrategi
  med inriktning på prioriterade lokaler
  .

den

kontroll som avses

första stycket

medlemsstaterna

med inriktning på prioriterade lokaler

Vad gäller regelbundna
  kontroller ska medlemsstaterna säkerställa åtkomst till installationerna
  i 
  prioriterade lokaler för provtagning och får
  upprätta en kontrollstrategi
  , särskilt för bakterien Legionella pneumophila
  .

kontroller ska medlemsstaterna säkerställa åtkomst till installationerna

prioriterade lokaler för provtagning och får

, särskilt för bakterien Legionella pneumophila

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led c

Artikel 10 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | En kontroll av om prestanda hos
  byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten är tillräckliga i förhållande till
  de väsentliga egenskaper som rör det grundläggande krav för byggnadsverk som anges i punkt 3 e i bilaga I till förordning (EU) nr 305/2011
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

En kontroll av om prestanda hos
  byggprodukter
  i kontakt med dricksvatten är tillräckliga i förhållande till
  de väsentliga egenskaper som rör det grundläggande krav för byggnadsverk som anges i punkt 3 e i bilaga I till förordning (EU) nr 305/2011
  .

byggprodukter

de väsentliga egenskaper som rör det grundläggande krav för byggnadsverk som anges i punkt 3 e i bilaga I till förordning (EU) nr 305/2011

| (c) | En kontroll av om prestanda hos
  produkter och material
  i kontakt med dricksvatten är tillräckliga i förhållande till
  skyddet av människors hälsa
  . |
| --- | --- |

(c)

En kontroll av om prestanda hos
  produkter och material
  i kontakt med dricksvatten är tillräckliga i förhållande till
  skyddet av människors hälsa
  .

produkter och material

skyddet av människors hälsa

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 10 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | En kontroll av om de material som används är lämpliga för kontakt med dricksvatten och om kraven som anges i artikel 11 är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

En kontroll av om de material som används är lämpliga för kontakt med dricksvatten och om kraven som anges i artikel 11 är uppfyllda.

En kontroll av om de material som används är lämpliga för kontakt med dricksvatten och om kraven som anges i artikel 11 är uppfyllda.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om en medlemsstat, på grundval av den bedömning som utförts i enlighet med punkt 1 a, anser att det föreligger en risk för människors hälsa som beror på fastighetsinstallationerna eller relaterade produkter och material, eller om kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 b visar att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte är uppfyllda ska medlemsstaterna | 2.   Om en medlemsstat, på grundval av den bedömning som utförts i enlighet med punkt 1 a, anser att det föreligger en risk för människors hälsa som beror på fastighetsinstallationerna
  i prioriterade lokaler
  eller relaterade produkter och material, eller om kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 b visar att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte är uppfyllda ska medlemsstaterna
  säkerställa att lämpliga åtgärder vidtas för att undanröja eller minska risken för bristande iakttagande av parametervärdena som fastställs i del C i bilaga I. |
| (a) | vidta lämpliga åtgärder för att eliminera eller minska risken för att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte iakttas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om en medlemsstat, på grundval av den bedömning som utförts i enlighet med punkt 1 a, anser att det föreligger en risk för människors hälsa som beror på fastighetsinstallationerna eller relaterade produkter och material, eller om kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 b visar att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte är uppfyllda ska medlemsstaterna

2.   Om en medlemsstat, på grundval av den bedömning som utförts i enlighet med punkt 1 a, anser att det föreligger en risk för människors hälsa som beror på fastighetsinstallationerna
  i prioriterade lokaler
  eller relaterade produkter och material, eller om kontroll som utförts i enlighet med punkt 1 b visar att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte är uppfyllda ska medlemsstaterna
  säkerställa att lämpliga åtgärder vidtas för att undanröja eller minska risken för bristande iakttagande av parametervärdena som fastställs i del C i bilaga I.

(a)

(a)

vidta lämpliga åtgärder för att eliminera eller minska risken för att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte iakttas,

vidta lämpliga åtgärder för att eliminera eller minska risken för att de parametervärden som anges i del C i bilaga I inte iakttas,

| (b) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att migrering av ämnen eller kemikalier från byggprodukter som används vid beredning eller distribution av dricksvatten inte, direkt eller indirekt, utgör en fara för människors hälsa, |
| --- | --- |

(b)

(b)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att migrering av ämnen eller kemikalier från byggprodukter som används vid beredning eller distribution av dricksvatten inte, direkt eller indirekt, utgör en fara för människors hälsa,

vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att migrering av ämnen eller kemikalier från byggprodukter som används vid beredning eller distribution av dricksvatten inte, direkt eller indirekt, utgör en fara för människors hälsa,

| c) | vidta andra åtgärder, exempelvis lämpliga beredningstekniker, i samarbete med vattenleverantörerna, för att ändra vattnets beskaffenhet eller egenskaper innan det tillhandahålls i syfte att eliminera eller minska risken för att parametervärdena inte iakttas efter tillhandahållandet, |
| --- | --- |

c)

c)

vidta andra åtgärder, exempelvis lämpliga beredningstekniker, i samarbete med vattenleverantörerna, för att ändra vattnets beskaffenhet eller egenskaper innan det tillhandahålls i syfte att eliminera eller minska risken för att parametervärdena inte iakttas efter tillhandahållandet,

vidta andra åtgärder, exempelvis lämpliga beredningstekniker, i samarbete med vattenleverantörerna, för att ändra vattnets beskaffenhet eller egenskaper innan det tillhandahålls i syfte att eliminera eller minska risken för att parametervärdena inte iakttas efter tillhandahållandet,

| (d) | på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår, |
| --- | --- |

(d)

(d)

på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår,

på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår,

| (e) | anordna utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installation av byggprodukter, |
| --- | --- |

(e)

(e)

anordna utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installation av byggprodukter,

anordna utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installation av byggprodukter,

| (f) | för Legionella, säkerställa att ändamålsenliga kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott. |
| --- | --- |

(f)

(f)

för Legionella, säkerställa att ändamålsenliga kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott.

för Legionella, säkerställa att ändamålsenliga kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  För att minska de risker som är förknippade med fastighetsinstallationer i hela distributionsnätet ska medlemsstaterna |
| | (a) | uppmuntra ägare till offentliga och privata lokaler att genomföra en riskbedömning av fastighetsinstallationen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  För att minska de risker som är förknippade med fastighetsinstallationer i hela distributionsnätet ska medlemsstaterna

(a)

(a)

uppmuntra ägare till offentliga och privata lokaler att genomföra en riskbedömning av fastighetsinstallationen,

uppmuntra ägare till offentliga och privata lokaler att genomföra en riskbedömning av fastighetsinstallationen,

| (b) | informera konsumenterna och ägarna till offentliga och privata lokaler om åtgärder för att undanröja eller minska risken för att kvalitetskraven på dricksvatten inte iakttas på grund av fastighetsinstallationen, |
| --- | --- |

(b)

(b)

informera konsumenterna och ägarna till offentliga och privata lokaler om åtgärder för att undanröja eller minska risken för att kvalitetskraven på dricksvatten inte iakttas på grund av fastighetsinstallationen,

informera konsumenterna och ägarna till offentliga och privata lokaler om åtgärder för att undanröja eller minska risken för att kvalitetskraven på dricksvatten inte iakttas på grund av fastighetsinstallationen,

| c) | på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår, |
| --- | --- |

c)

c)

på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår,

på vederbörligt sätt informera och ge råd till konsumenterna om villkoren för konsumtion och användning av vatten och om möjliga åtgärder för att undvika att risken återuppstår,

| (d) | främja utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installationer av byggprodukter och byggmaterial i kontakt med vatten, och |
| --- | --- |

(d)

(d)

främja utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installationer av byggprodukter och byggmaterial i kontakt med vatten, och

främja utbildning för VVS-montörer och andra yrkeskategorier som arbetar med fastighetsinstallationer och installationer av byggprodukter och byggmaterial i kontakt med vatten, och

| (e) | för Legionellabakterier, särskilt för bakterien Legionella pneumophila, säkerställa att ändamålsenliga och proportionella kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott. |
| --- | --- |

(e)

(e)

för Legionellabakterier, särskilt för bakterien Legionella pneumophila, säkerställa att ändamålsenliga och proportionella kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott.

för Legionellabakterier, särskilt för bakterien Legionella pneumophila, säkerställa att ändamålsenliga och proportionella kontroll- och förvaltningsåtgärder vidtas för att förhindra och åtgärda eventuella sjukdomsutbrott.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Minimikrav för hygien för produkter, ämnen och material i kontakt med dricksvatten |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att ämnen och material som används för framställning av alla nya produkter i kontakt med dricksvatten, som släpps ut på marknaden och som används vid uttag, beredning eller distribution, eller de föroreningar som är förknippade med sådana ämnen |
| | (a) | varken direkt eller indirekt minskar det skydd av människors hälsa som föreskrivs i detta direktiv, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Artikel 10a

Minimikrav för hygien för produkter, ämnen och material i kontakt med dricksvatten

Minimikrav för hygien för produkter, ämnen och material i kontakt med dricksvatten

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att ämnen och material som används för framställning av alla nya produkter i kontakt med dricksvatten, som släpps ut på marknaden och som används vid uttag, beredning eller distribution, eller de föroreningar som är förknippade med sådana ämnen

(a)

(a)

varken direkt eller indirekt minskar det skydd av människors hälsa som föreskrivs i detta direktiv,

varken direkt eller indirekt minskar det skydd av människors hälsa som föreskrivs i detta direktiv,

| (b) | inte påverkar dricksvattnets lukt eller smak, |
| --- | --- |

(b)

(b)

inte påverkar dricksvattnets lukt eller smak,

inte påverkar dricksvattnets lukt eller smak,

| (c) | inte förekommer i dricksvatten i koncentrationer som ligger över den nivå som krävs för att uppnå det syfte för vilket de används, och |
| --- | --- |

(c)

(c)

inte förekommer i dricksvatten i koncentrationer som ligger över den nivå som krävs för att uppnå det syfte för vilket de används, och

inte förekommer i dricksvatten i koncentrationer som ligger över den nivå som krävs för att uppnå det syfte för vilket de används, och

| (d) | inte främjar mikrobiologisk tillväxt. |
| --- | --- |

(d)

(d)

inte främjar mikrobiologisk tillväxt.

inte främjar mikrobiologisk tillväxt.

2.
     
  I syfte att säkerställa en harmoniserad tillämpning av punkt 1 senast den ... [tre år efter den dag då detta direktiv träder i kraft], ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa minimikrav för hygien och en förteckning över de ämnen som används för tillverkning av material i kontakt med dricksvatten och som är godkända i EU, däribland särskilda migreringsgränsvärden och specialvillkor för användning, när så är tillämpligt. Kommissionen ska regelbundet se över och uppdatera denna förteckning i linje med den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

3.
     
  För att hjälpa kommissionen anta och ändra de delegerade akterna enligt punkt 2 ska en ständig kommitté inrättas som består av företrädare utsedda av medlemsstaterna som kan begära hjälp från sakkunniga eller rådgivare.

4.
     
  Material i kontakt med dricksvatten som omfattas av annan unionslagstiftning, såsom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

   (1a)

  , ska uppfylla kraven i punkterna 1 och 2 i denna artikel.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att regelbundna kontroller av dricksvattnets kvalitet utförs i syfte att kontrollera att det
  vatten som är tillgängligt för konsumenterna
  uppfyller kraven i detta direktiv, särskilt de parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5. Prov ska tas på ett sådant sätt att de blir representativa för kvaliteten på det vatten som förbrukas under året. Dessutom ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i fall då desinfektion ingår i beredningen eller distributionen av dricksvatten, säkerställa kontroll av att desinfektionen är effektiv, och att eventuella föroreningar som härrör från biprodukter från desinfektionen hålls på så låg nivå som möjligt utan att för den skull äventyra desinfektionen. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att regelbundna kontroller av dricksvattnets kvalitet utförs i syfte att kontrollera att det uppfyller kraven i detta direktiv, särskilt de parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5. Prov ska tas på ett sådant sätt att de blir representativa för kvaliteten på det vatten som förbrukas under året. Dessutom ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i fall då desinfektion ingår i beredningen eller distributionen av dricksvatten, säkerställa kontroll av att desinfektionen är effektiv, och att eventuella föroreningar som härrör från biprodukter från desinfektionen hålls på så låg nivå som möjligt utan att för den skull äventyra desinfektionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att regelbundna kontroller av dricksvattnets kvalitet utförs i syfte att kontrollera att det
  vatten som är tillgängligt för konsumenterna
  uppfyller kraven i detta direktiv, särskilt de parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5. Prov ska tas på ett sådant sätt att de blir representativa för kvaliteten på det vatten som förbrukas under året. Dessutom ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i fall då desinfektion ingår i beredningen eller distributionen av dricksvatten, säkerställa kontroll av att desinfektionen är effektiv, och att eventuella föroreningar som härrör från biprodukter från desinfektionen hålls på så låg nivå som möjligt utan att för den skull äventyra desinfektionen.

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att regelbundna kontroller av dricksvattnets kvalitet utförs i syfte att kontrollera att det uppfyller kraven i detta direktiv, särskilt de parametervärden som fastställs i enlighet med artikel 5. Prov ska tas på ett sådant sätt att de blir representativa för kvaliteten på det vatten som förbrukas under året. Dessutom ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i fall då desinfektion ingår i beredningen eller distributionen av dricksvatten, säkerställa kontroll av att desinfektionen är effektiv, och att eventuella föroreningar som härrör från biprodukter från desinfektionen hålls på så låg nivå som möjligt utan att för den skull äventyra desinfektionen.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 5a (ny)

Artikel 11 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska meddela kommissionen resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med kontrollen av de parametrar som anges i del Ca i bilaga I senast den ... [tre år från och med den dag då detta direktiv träder i kraft], och därefter en gång om året. |
| | Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att ändra detta direktiv genom att uppdatera förteckningen över ämnen som är föremål för övervakning och som anges i del Ca i bilaga Ia. Kommissionen får besluta att lägga till ämnen som riskerar att förekomma i dricksvatten och som utgör en potentiell risk för människors hälsa, men om vilka det inte finns några vetenskapliga rön som styrker att det föreligger en reell risk för människors hälsa. I detta syfte ska kommissionen bland annat grunda sig på den vetenskapliga forskning som bedrivs inom WHO. Ett nytt ämne som läggs till måste vederbörligen motiveras i enlighet med artikel 1 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska meddela kommissionen resultaten av den kontroll som utförts i enlighet med kontrollen av de parametrar som anges i del Ca i bilaga I senast den ... [tre år från och med den dag då detta direktiv träder i kraft], och därefter en gång om året.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att ändra detta direktiv genom att uppdatera förteckningen över ämnen som är föremål för övervakning och som anges i del Ca i bilaga Ia. Kommissionen får besluta att lägga till ämnen som riskerar att förekomma i dricksvatten och som utgör en potentiell risk för människors hälsa, men om vilka det inte finns några vetenskapliga rön som styrker att det föreligger en reell risk för människors hälsa. I detta syfte ska kommissionen bland annat grunda sig på den vetenskapliga forskning som bedrivs inom WHO. Ett nytt ämne som läggs till måste vederbörligen motiveras i enlighet med artikel 1 i detta direktiv.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att ändra detta direktiv genom att uppdatera förteckningen över ämnen som är föremål för övervakning och som anges i del Ca i bilaga Ia. Kommissionen får besluta att lägga till ämnen som riskerar att förekomma i dricksvatten och som utgör en potentiell risk för människors hälsa, men om vilka det inte finns några vetenskapliga rön som styrker att det föreligger en reell risk för människors hälsa. I detta syfte ska kommissionen bland annat grunda sig på den vetenskapliga forskning som bedrivs inom WHO. Ett nytt ämne som läggs till måste vederbörligen motiveras i enlighet med artikel 1 i detta direktiv.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 5b (ny)

Artikel 5 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Senast den ... [ett år efter den dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att komplettera detta direktiv genom att anta en mätmetod för de mikroplaster i förteckningen som är föremål för övervakning och som anges i del Ca i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Senast den ... [ett år efter den dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att komplettera detta direktiv genom att anta en mätmetod för de mikroplaster i förteckningen som är föremål för övervakning och som anges i del Ca i bilaga I.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga fall av bristande iakttagande av enligt artikel 5 fastställda parametervärden omedelbart utreds för att fastställa orsaken. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga fall av bristande iakttagande av enligt artikel 5 fastställda parametervärden
  vid den punkt där värdena ska iakttas i enlighet med artikel 6
  omedelbart utreds för att fastställa orsaken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga fall av bristande iakttagande av enligt artikel 5 fastställda parametervärden omedelbart utreds för att fastställa orsaken.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga fall av bristande iakttagande av enligt artikel 5 fastställda parametervärden
  vid den punkt där värdena ska iakttas i enlighet med artikel 6
  omedelbart utreds för att fastställa orsaken.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I fall av bristande iakttagande av de parametervärden som fastställs i del C i bilaga I ska avhjälpande åtgärder inbegripa de åtgärder som anges i artikel 10.2
  a–f
  . | I fall av bristande iakttagande av de parametervärden som fastställs i del C i bilaga I ska avhjälpande åtgärder inbegripa de åtgärder som anges i artikel 10.2
  a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I fall av bristande iakttagande av de parametervärden som fastställs i del C i bilaga I ska avhjälpande åtgärder inbegripa de åtgärder som anges i artikel 10.2
  a–f
  .

a–f

I fall av bristande iakttagande av de parametervärden som fastställs i del C i bilaga I ska avhjälpande åtgärder inbegripa de åtgärder som anges i artikel 10.2
  a
  .

a

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska
  automatiskt
  betrakta
  varje
  bristande iakttagande av de minimikrav för parametervärden som anges i delarna A och B i bilaga I som en potentiell fara för människors hälsa. | Medlemsstaterna ska betrakta bristande iakttagande av de minimikrav för parametervärden som anges i delarna A och B i bilaga I som en potentiell fara för människors hälsa
  , förutom om de behöriga myndigheterna anser att det faktum att parametervärdet inte iakttas är av ringa betydelse
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska
  automatiskt
  betrakta
  varje
  bristande iakttagande av de minimikrav för parametervärden som anges i delarna A och B i bilaga I som en potentiell fara för människors hälsa.

automatiskt

varje

Medlemsstaterna ska betrakta bristande iakttagande av de minimikrav för parametervärden som anges i delarna A och B i bilaga I som en potentiell fara för människors hälsa
  , förutom om de behöriga myndigheterna anser att det faktum att parametervärdet inte iakttas är av ringa betydelse
  .

, förutom om de behöriga myndigheterna anser att det faktum att parametervärdet inte iakttas är av ringa betydelse

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 4 – inledningen

Artikel 12 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   I de fall som beskrivs i punkterna 2 och 3 ska medlemsstaterna så snart som möjligt vidta alla följande åtgärder: | 4.   I de fall som beskrivs i punkterna 2 och 3
  , då bristande iakttagande av parametervärdena anses utgöra en potentiell fara för människors hälsa,
  ska medlemsstaterna så snart som möjligt vidta alla följande åtgärder: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   I de fall som beskrivs i punkterna 2 och 3 ska medlemsstaterna så snart som möjligt vidta alla följande åtgärder:

4.   I de fall som beskrivs i punkterna 2 och 3
  , då bristande iakttagande av parametervärdena anses utgöra en potentiell fara för människors hälsa,
  ska medlemsstaterna så snart som möjligt vidta alla följande åtgärder:

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 12 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Åtgärderna som avses i leden a, b och c ska vidtas i samarbete med den berörda vattenleverantören. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärderna som avses i leden a, b och c ska vidtas i samarbete med den berörda vattenleverantören.

Åtgärderna som avses i leden a, b och c ska vidtas i samarbete med den berörda vattenleverantören.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 5

Artikel 12 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   
  De
  behöriga myndigheterna eller andra relevanta organ
  ska
  besluta vilka åtgärder enligt punkt 3 som ska vidtas under beaktande av de risker för människors hälsa som skulle bli följden om dricksvattenförsörjningen avbryts eller användningen av dricksvatten begränsas. | 5.   
  När bristande iakttagande konstateras vid den punkt där värdena ska iakttas ska de
  behöriga myndigheterna eller andra relevanta organ besluta vilka åtgärder enligt punkt 3 som ska vidtas under beaktande av de risker för människors hälsa som skulle bli följden om dricksvattenförsörjningen avbryts eller användningen av dricksvatten begränsas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   
  De
  behöriga myndigheterna eller andra relevanta organ
  ska
  besluta vilka åtgärder enligt punkt 3 som ska vidtas under beaktande av de risker för människors hälsa som skulle bli följden om dricksvattenförsörjningen avbryts eller användningen av dricksvatten begränsas.

5.   
  När bristande iakttagande konstateras vid den punkt där värdena ska iakttas ska de
  behöriga myndigheterna eller andra relevanta organ besluta vilka åtgärder enligt punkt 3 som ska vidtas under beaktande av de risker för människors hälsa som skulle bli följden om dricksvattenförsörjningen avbryts eller användningen av dricksvatten begränsas.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Undantag |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva undantag från de parametervärden som fastställs i del B i bilaga I eller som fastställs i enlighet med artikel 5.2, upp till ett högsta värde som de själva bestämmer, förutsatt att sådana undantag inte utgör en potentiell fara för människors hälsa och förutsatt att dricksvattenförsörjningen inom det berörda området inte på annat sätt kan upprätthållas genom andra rimliga medel. Sådana undantag ska begränsas till följande fall: |
| | (a) | Ett nytt vattenförsörjningsområde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

Undantag

Undantag

1.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva undantag från de parametervärden som fastställs i del B i bilaga I eller som fastställs i enlighet med artikel 5.2, upp till ett högsta värde som de själva bestämmer, förutsatt att sådana undantag inte utgör en potentiell fara för människors hälsa och förutsatt att dricksvattenförsörjningen inom det berörda området inte på annat sätt kan upprätthållas genom andra rimliga medel. Sådana undantag ska begränsas till följande fall:

(a)

(a)

Ett nytt vattenförsörjningsområde.

Ett nytt vattenförsörjningsområde.

| (b) | En ny föroreningskälla som påvisats i ett vattenförsörjningsområde eller parametrar som nyligen eftersökts eller påvisats. |
| --- | --- |

(b)

(b)

En ny föroreningskälla som påvisats i ett vattenförsörjningsområde eller parametrar som nyligen eftersökts eller påvisats.

En ny föroreningskälla som påvisats i ett vattenförsörjningsområde eller parametrar som nyligen eftersökts eller påvisats.

Undantagen ska begränsas till en så kort tid som möjligt och uppgå till högst tre år, och vid utgången av denna period ska medlemsstaterna genomföra en översyn för att konstatera om tillräckliga framsteg har gjorts.

Undantagen ska begränsas till en så kort tid som möjligt och uppgå till högst tre år, och vid utgången av denna period ska medlemsstaterna genomföra en översyn för att konstatera om tillräckliga framsteg har gjorts.

Vid särskilda omständigheter får en medlemsstat bevilja ett andra undantag i enlighet med första stycket a och b. Om en medlemsstat avser att bevilja ett andra undantag ska den till kommissionen översända resultatet av översynen, åtföljt av skälen för sitt beslut rörande det andra undantaget. Det andra undantaget ska uppgå till högst tre år.

Vid särskilda omständigheter får en medlemsstat bevilja ett andra undantag i enlighet med första stycket a och b. Om en medlemsstat avser att bevilja ett andra undantag ska den till kommissionen översända resultatet av översynen, åtföljt av skälen för sitt beslut rörande det andra undantaget. Det andra undantaget ska uppgå till högst tre år.

2.
     
  Eventuella undantag som beviljats i enlighet med punkt 1 ska innehålla följande information:

| (a) | Skälen till undantaget. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Skälen till undantaget.

Skälen till undantaget.

| (b) | Den berörda parametern, tidigare relevanta kontrollresultat och det högsta tillåtna värdet enligt undantaget. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Den berörda parametern, tidigare relevanta kontrollresultat och det högsta tillåtna värdet enligt undantaget.

Den berörda parametern, tidigare relevanta kontrollresultat och det högsta tillåtna värdet enligt undantaget.

| (c) | Det geografiska området, den mängd vatten som tillhandahålls varje dag, den berörda befolkningen och om något relevant livsmedelsproducerande företag påverkas. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Det geografiska området, den mängd vatten som tillhandahålls varje dag, den berörda befolkningen och om något relevant livsmedelsproducerande företag påverkas.

Det geografiska området, den mängd vatten som tillhandahålls varje dag, den berörda befolkningen och om något relevant livsmedelsproducerande företag påverkas.

| (d) | En lämplig kontrollplan, med tätare kontroller när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

(d)

(d)

En lämplig kontrollplan, med tätare kontroller när så är nödvändigt.

En lämplig kontrollplan, med tätare kontroller när så är nödvändigt.

| (e) | En sammanfattning av planen för nödvändiga åtgärder för att avhjälpa brister, inbegripet en tidsplan för arbetet och en uppskattning av kostnaderna samt bestämmelser om hur översyn ska ske . |
| --- | --- |

(e)

(e)

En sammanfattning av planen för nödvändiga åtgärder för att avhjälpa brister, inbegripet en tidsplan för arbetet och en uppskattning av kostnaderna samt bestämmelser om hur översyn ska ske .

En sammanfattning av planen för nödvändiga åtgärder för att avhjälpa brister, inbegripet en tidsplan för arbetet och en uppskattning av kostnaderna samt bestämmelser om hur översyn ska ske .

| (f) | Hur lång tid undantaget måste gälla. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Hur lång tid undantaget måste gälla.

Hur lång tid undantaget måste gälla.

3.
     
  Om de behöriga myndigheterna anser att det faktum att parametervärdet inte iakttas är av ringa betydelse och att åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 12.2 kan avhjälpa problemet inom högst 30 dagar, behöver den information som anges i punkt 2 i denna artikel inte anges i undantaget.

I sådana fall ska de behöriga myndigheterna eller andra berörda organ fastställa endast det högsta tillåtna värdet för den berörda parametern och den tid som medges för att rätta till problemet.

I sådana fall ska de behöriga myndigheterna eller andra berörda organ fastställa endast det högsta tillåtna värdet för den berörda parametern och den tid som medges för att rätta till problemet.

4.
     
  Punkt 3 får inte längre utnyttjas om ett och samma parametervärde för en viss vattentäkt inte har iakttagits under sammanlagt mer än 30 dagar under de föregående tolv månaderna.

5.
     
  De medlemsstater som har utnyttjat undantagen enligt denna artikel ska säkerställa att den befolkning som påverkas av ett sådant undantag omedelbart och på lämpligt sätt informeras om undantaget och de villkor som gäller för det. Medlemsstaterna ska dessutom vid behov säkerställa att råd ges till de specifika befolkningsgrupper för vilka undantaget kan komma att innebära en särskild risk.

De skyldigheter som avses i första stycket ska inte gälla de fall som beskrivs i punkt 3, om inte de behöriga myndigheterna beslutar något annat.

De skyldigheter som avses i första stycket ska inte gälla de fall som beskrivs i punkt 3, om inte de behöriga myndigheterna beslutar något annat.

6.
     
  Med undantag för de undantag som beviljas i enlighet med punkt 3 ska medlemsstaterna inom två månader informera kommissionen om sådana undantag som avser en enskild vattentäkt som tillhandahåller mer än 1 000  m3 per dag i genomsnitt eller försörjer minst 5 000 personer, och samtidigt bifoga de uppgifter som anges i punkt 2.

7.
     
  Denna artikel gäller inte för dricksvatten som säljs i flaskor eller behållare.

Ändringar 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 och 220

Ändringar 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 och 220

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra
  allas
  tillgång till dricksvatten och främja dess användning inom det egna territoriet.
  Detta ska omfatta samtliga följande åtgärder: | 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 i direktiv 2000/60/EG
  och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna
  ska medlemsstaterna
  , samtidigt som de tar hänsyn till de lokala och regionala perspektiven och omständigheterna för vattendistribution,
  vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra
  allmän
  tillgång till dricksvatten
  för alla
  och främja dess användning inom det egna territoriet. |
| (a) | Identifiera människor som inte har tillgång
  till dricksvatten och orsaken
  till
  detta (t.ex. att de tillhör en utsatt
  och
  marginaliserad grupp)
  , bedöma möjligheterna att förbättra tillgången för dessa människor och
  att
  informera dem om möjligheterna att anslutas till distributionsnätet eller om alternativa sätt att få tillgång till dricksvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra
  allas
  tillgång till dricksvatten och främja dess användning inom det egna territoriet.
  Detta ska omfatta samtliga följande åtgärder:

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 i direktiv 2000/60/EG
  och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna
  ska medlemsstaterna
  , samtidigt som de tar hänsyn till de lokala och regionala perspektiven och omständigheterna för vattendistribution,
  vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra
  allmän
  tillgång till dricksvatten
  för alla
  och främja dess användning inom det egna territoriet.

(a)

(a)

Identifiera människor som inte har tillgång
  till dricksvatten och orsaken
  till
  detta (t.ex. att de tillhör en utsatt
  och
  marginaliserad grupp)
  , bedöma möjligheterna att förbättra tillgången för dessa människor och
  att
  informera dem om möjligheterna att anslutas till distributionsnätet eller om alternativa sätt att få tillgång till dricksvatten.

till dricksvatten och orsaken

detta (t.ex. att de tillhör en utsatt

marginaliserad grupp)

att

| (a) | Identifiera människor som inte har tillgång
  eller endast begränsad tillgång
  till dricksvatten
  , däribland utsatta och marginaliserade grupper,
  och orsaken till detta, bedöma möjligheterna
  och vidta åtgärder för
  att förbättra tillgången för dessa människor och att informera dem om möjligheterna att anslutas till distributionsnätet eller om alternativa sätt att få tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

(a)

Identifiera människor som inte har tillgång
  eller endast begränsad tillgång
  till dricksvatten
  , däribland utsatta och marginaliserade grupper,
  och orsaken till detta, bedöma möjligheterna
  och vidta åtgärder för
  att förbättra tillgången för dessa människor och att informera dem om möjligheterna att anslutas till distributionsnätet eller om alternativa sätt att få tillgång till dricksvatten.

eller endast begränsad tillgång

, däribland utsatta och marginaliserade grupper,

och vidta åtgärder för

| (aa) | Säkerställa allas tillgång till dricksvatten. |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

Säkerställa allas tillgång till dricksvatten.

Säkerställa allas tillgång till dricksvatten.

| (b) | Upprätta och underhålla utomhus- och inomhusutrustning för fri tillgång till dricksvatten på offentliga platser. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Upprätta och underhålla utomhus- och inomhusutrustning för fri tillgång till dricksvatten på offentliga platser.

| (b) | Upprätta och underhålla utomhus- och inomhusutrustning
  , däribland påfyllningspunkter,
  för fri tillgång till dricksvatten på offentliga platser
  , särskilt i områden med stor genomströmning
  .
  Detta ska göras när det är tekniskt möjligt, på ett sätt som står i proportion till behovet av sådana åtgärder och med hänsyn till särskilda lokala förhållanden, såsom klimat och geografi. |
| --- | --- |

(b)

Upprätta och underhålla utomhus- och inomhusutrustning
  , däribland påfyllningspunkter,
  för fri tillgång till dricksvatten på offentliga platser
  , särskilt i områden med stor genomströmning
  .
  Detta ska göras när det är tekniskt möjligt, på ett sätt som står i proportion till behovet av sådana åtgärder och med hänsyn till särskilda lokala förhållanden, såsom klimat och geografi.

, däribland påfyllningspunkter,

, särskilt i områden med stor genomströmning

Detta ska göras när det är tekniskt möjligt, på ett sätt som står i proportion till behovet av sådana åtgärder och med hänsyn till särskilda lokala förhållanden, såsom klimat och geografi.

| (c) | Främja dricksvatten genom att |
| --- | --- |

(c)

Främja dricksvatten genom att

| c) | Främja dricksvatten genom att |
| --- | --- |

c)

c)

Främja dricksvatten genom att

| | (i) | inleda kampanjer för att informera allmänheten om
  dricksvattnets
  kvalitet, |
| --- | --- | --- |

(i)

inleda kampanjer för att informera allmänheten om
  dricksvattnets
  kvalitet,

dricksvattnets

| | i) | inleda kampanjer för att informera allmänheten om
  kranvattnets höga
  kvalitet
  och höja medvetenheten om var närmaste påfyllningspunkt finns
  , |
| --- | --- | --- |

i)

inleda kampanjer för att informera allmänheten om
  kranvattnets höga
  kvalitet
  och höja medvetenheten om var närmaste påfyllningspunkt finns
  ,

kranvattnets höga

och höja medvetenheten om var närmaste påfyllningspunkt finns

| | ia) | inleda kampanjer för att uppmuntra allmänheten att ha med sig återanvändbara vattenflaskor, och inleda initiativ för att höja medvetenheten bland allmänheten om var påfyllningspunkterna finns, |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

inleda kampanjer för att uppmuntra allmänheten att ha med sig återanvändbara vattenflaskor, och inleda initiativ för att höja medvetenheten bland allmänheten om var påfyllningspunkterna finns,

inleda kampanjer för att uppmuntra allmänheten att ha med sig återanvändbara vattenflaskor, och inleda initiativ för att höja medvetenheten bland allmänheten om var påfyllningspunkterna finns,

| | ii) | uppmuntra tillhandahållande av dricksvatten inom förvaltningar och i offentliga byggnader, |
| --- | --- | --- |

ii)

uppmuntra tillhandahållande av dricksvatten inom förvaltningar och i offentliga byggnader,

| | ii) | säkerställa fritt
  tillhandahållande av dricksvatten inom förvaltningar och i offentliga
  byggnader samt motverka användning av vatten i plastflaskor eller plastbehållare för engångsbruk inom sådana förvaltningar och
  byggnader, |
| --- | --- | --- |

ii)

säkerställa fritt
  tillhandahållande av dricksvatten inom förvaltningar och i offentliga
  byggnader samt motverka användning av vatten i plastflaskor eller plastbehållare för engångsbruk inom sådana förvaltningar och
  byggnader,

säkerställa fritt

byggnader samt motverka användning av vatten i plastflaskor eller plastbehållare för engångsbruk inom sådana förvaltningar och

| | iii) | främja
  fritt
  tillhandahållande av dricksvatten i restauranger, personalmatsalar och cateringtjänster. |
| --- | --- | --- |

iii)

främja
  fritt
  tillhandahållande av dricksvatten i restauranger, personalmatsalar och cateringtjänster.

fritt

| | iii) | främja tillhandahållande av dricksvatten
  , gratis eller till en låg serviceavgift, för kunder
  i restauranger, personalmatsalar och cateringtjänster. |
| --- | --- | --- |

iii)

främja tillhandahållande av dricksvatten
  , gratis eller till en låg serviceavgift, för kunder
  i restauranger, personalmatsalar och cateringtjänster.

, gratis eller till en låg serviceavgift, för kunder

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 13 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På grundval av den information som samlas in enligt punkt 1 a ska medlemsstaterna vidta
  alla
  nödvändiga
  åtgärder
  för att säkerställa tillgång till dricksvatten för utsatta och marginaliserade grupper. | På grundval av den information som samlas in enligt punkt 1 a ska medlemsstaterna vidta
  åtgärder som de anser
  nödvändiga
  och lämpliga
  för att säkerställa tillgång till dricksvatten för utsatta och marginaliserade grupper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På grundval av den information som samlas in enligt punkt 1 a ska medlemsstaterna vidta
  alla
  nödvändiga
  åtgärder
  för att säkerställa tillgång till dricksvatten för utsatta och marginaliserade grupper.

alla

åtgärder

På grundval av den information som samlas in enligt punkt 1 a ska medlemsstaterna vidta
  åtgärder som de anser
  nödvändiga
  och lämpliga
  för att säkerställa tillgång till dricksvatten för utsatta och marginaliserade grupper.

åtgärder som de anser

och lämpliga

Ändringar 173, 199 och 209

Ändringar 173, 199 och 209

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  När skyldigheterna enligt denna artikel åligger lokala myndigheter enligt nationell lagstiftning ska medlemsstaterna se till att dessa myndigheter har tillräckliga medel och resurser för att säkerställa tillgång till dricksvatten och att alla åtgärder i det avseendet står i proportion till det berörda distributionsnätets kapacitet och storlek. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  När skyldigheterna enligt denna artikel åligger lokala myndigheter enligt nationell lagstiftning ska medlemsstaterna se till att dessa myndigheter har tillräckliga medel och resurser för att säkerställa tillgång till dricksvatten och att alla åtgärder i det avseendet står i proportion till det berörda distributionsnätets kapacitet och storlek.

Ändringar 174, 200 och 210

Ändringar 174, 200 och 210

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 2b (ny)

Artikel 13 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Med beaktande av de uppgifter som samlats in enligt bestämmelserna i artikel 15.1 a ska kommissionen samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska investeringsbanken för att stödja kommuner i unionen som saknar det nödvändiga kapitalet så att de kan få tillgång till tekniskt stöd, finansiering från unionen och långsiktiga lån med en förmånlig räntesats, i synnerhet i syfte att underhålla och förnya vatteninfrastruktur för att säkerställa tillhandahållande av vatten av hög kvalitet och bygga ut vatten- och sanitetstjänster för utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Med beaktande av de uppgifter som samlats in enligt bestämmelserna i artikel 15.1 a ska kommissionen samarbeta med medlemsstaterna och Europeiska investeringsbanken för att stödja kommuner i unionen som saknar det nödvändiga kapitalet så att de kan få tillgång till tekniskt stöd, finansiering från unionen och långsiktiga lån med en förmånlig räntesats, i synnerhet i syfte att underhålla och förnya vatteninfrastruktur för att säkerställa tillhandahållande av vatten av hög kvalitet och bygga ut vatten- och sanitetstjänster för utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig
  och
  aktuell information om kvaliteten på dricksvatten finns tillgänglig på nätet för alla försörjda personer, i enlighet med bilaga IV. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig, aktuell
  och lättåtkomlig
  information om kvaliteten på dricksvatten finns tillgänglig på nätet
  eller på andra användarvänliga sätt,
  för alla försörjda personer, i enlighet med bilaga IV
  , samtidigt som gällande dataskyddsregler följs
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig
  och
  aktuell information om kvaliteten på dricksvatten finns tillgänglig på nätet för alla försörjda personer, i enlighet med bilaga IV.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig, aktuell
  och lättåtkomlig
  information om kvaliteten på dricksvatten finns tillgänglig på nätet
  eller på andra användarvänliga sätt,
  för alla försörjda personer, i enlighet med bilaga IV
  , samtidigt som gällande dataskyddsregler följs
  .

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – inledningen

Artikel 14 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att alla försörjda personer regelbundet och minst en gång om året, och i lämpligaste form (t.ex. på fakturan eller via smarta appar)
  utan att behöva begära det
  , får följande information: | Medlemsstaterna ska säkerställa att alla försörjda personer regelbundet och minst en gång om året, och i lämpligaste
  och mest lättåtkomliga
  form (t.ex. på fakturan eller via smarta appar)
  enligt vad som fastställts av behöriga myndigheter
  , får följande information: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla försörjda personer regelbundet och minst en gång om året, och i lämpligaste form (t.ex. på fakturan eller via smarta appar)
  utan att behöva begära det
  , får följande information:

utan att behöva begära det

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla försörjda personer regelbundet och minst en gång om året, och i lämpligaste
  och mest lättåtkomliga
  form (t.ex. på fakturan eller via smarta appar)
  enligt vad som fastställts av behöriga myndigheter
  , får följande information:

och mest lättåtkomliga

enligt vad som fastställts av behöriga myndigheter

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led a

Artikel 14 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Information om
  kostnadsstrukturen för
  den avgift som tas ut per kubikmeter dricksvatten, inbegripet fasta och rörliga kostnader
  , med uppgift om kostnaderna för åtminstone följande delar: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Information om
  kostnadsstrukturen för
  den avgift som tas ut per kubikmeter dricksvatten, inbegripet fasta och rörliga kostnader
  , med uppgift om kostnaderna för åtminstone följande delar:

kostnadsstrukturen för

, med uppgift om kostnaderna för åtminstone följande delar:

| (a) | I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,
  information om den avgift som tas ut per kubikmeter dricksvatten, inbegripet
  fördelningen av
  fasta och rörliga kostnader. |
| --- | --- |

(a)

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,
  information om den avgift som tas ut per kubikmeter dricksvatten, inbegripet
  fördelningen av
  fasta och rörliga kostnader.

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,

fördelningen av

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led i

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen enligt artikel 8.5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

Åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen enligt artikel 8.5.

Åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen enligt artikel 8.5.

utgår

utgår

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led ii

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Beredning och distribution av dricksvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

Beredning och distribution av dricksvatten.

Beredning och distribution av dricksvatten.

utgår

utgår

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led iii

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Uppsamling och rening av avloppsvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

iii)

Uppsamling och rening av avloppsvatten.

Uppsamling och rening av avloppsvatten.

utgår

utgår

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led iv

Artikel 14 – punkt 2 – led a – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv) | Åtgärder som vidtagits enligt artikel 13, om sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

iv)

Åtgärder som vidtagits enligt artikel 13, om sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörer.

Åtgärder som vidtagits enligt artikel 13, om sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörer.

utgår

utgår

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Information om kvaliteten på dricksvatten, inbegripet indikatorparametrar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Information om kvaliteten på dricksvatten, inbegripet indikatorparametrar.

Information om kvaliteten på dricksvatten, inbegripet indikatorparametrar.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led b

Artikel 14 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Priset på tillhandahållet dricksvatten per
  liter
  och kubikmeter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Priset på tillhandahållet dricksvatten per
  liter
  och kubikmeter.

liter

| (b) | I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,
  priset på tillhandahållet dricksvatten per kubikmeter, och
  det fakturerade priset per liter; i fall där kostnader inte täcks genom ett avgiftssystem, den totala årliga kostnad som bärs av vattensystemet för att säkerställa efterlevnaden av detta direktiv, tillsammans med relevant bakgrundsinformation om hur vattnet tillhandahålls till området. |
| --- | --- |

(b)

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,
  priset på tillhandahållet dricksvatten per kubikmeter, och
  det fakturerade priset per liter; i fall där kostnader inte täcks genom ett avgiftssystem, den totala årliga kostnad som bärs av vattensystemet för att säkerställa efterlevnaden av detta direktiv, tillsammans med relevant bakgrundsinformation om hur vattnet tillhandahålls till området.

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem,

det fakturerade priset per liter; i fall där kostnader inte täcks genom ett avgiftssystem, den totala årliga kostnad som bärs av vattensystemet för att säkerställa efterlevnaden av detta direktiv, tillsammans med relevant bakgrundsinformation om hur vattnet tillhandahålls till området.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Beredning och distribution av dricksvatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Beredning och distribution av dricksvatten.

Beredning och distribution av dricksvatten.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led c

Artikel 14 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Den volym som förbrukats av hushållet, minst en gång per år eller faktureringsperiod, samt
  årsförbrukningens utvecklingstrend
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Den volym som förbrukats av hushållet, minst en gång per år eller faktureringsperiod, samt
  årsförbrukningens utvecklingstrend
  .

årsförbrukningens utvecklingstrend

| (c) | Den volym som förbrukats av hushållet, minst en gång per år eller faktureringsperiod, samt
  utvecklingstrenden för hushållets årsförbrukning, om så är tekniskt möjligt och endast om vattenleveratören har tillgång till dessa uppgifter
  . |
| --- | --- |

(c)

Den volym som förbrukats av hushållet, minst en gång per år eller faktureringsperiod, samt
  utvecklingstrenden för hushållets årsförbrukning, om så är tekniskt möjligt och endast om vattenleveratören har tillgång till dessa uppgifter
  .

utvecklingstrenden för hushållets årsförbrukning, om så är tekniskt möjligt och endast om vattenleveratören har tillgång till dessa uppgifter

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – led d

Artikel 14 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Hushållets årliga vattenförbrukning jämfört med genomsnittlig förbrukning för hushåll i 
  samma kategori
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Hushållets årliga vattenförbrukning jämfört med genomsnittlig förbrukning för hushåll i 
  samma kategori
  .

samma kategori

| (d) | Hushållets årliga vattenförbrukning jämfört med genomsnittlig förbrukning för hushåll
  , när detta är tillämpligt
  i 
  enlighet med led c
  . |
| --- | --- |

(d)

Hushållets årliga vattenförbrukning jämfört med genomsnittlig förbrukning för hushåll
  , när detta är tillämpligt
  i 
  enlighet med led c
  .

, när detta är tillämpligt

enlighet med led c

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter som fastställer
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas enligt första stycket.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2. | När det gäller tillhandahållande av information enligt första stycket ska medlemsstaterna fastställa en tydlig ansvarsfördelning mellan vattenleverantörer, berörda parter och behöriga lokala myndigheter.
  Kommissionen
  ges befogenhet att
  anta
  delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 19
  som
  kompletterar detta direktiv genom att fastställa
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas enligt första stycket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter som fastställer
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas enligt första stycket.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2.

får

genomförandeakter som fastställer

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2.

När det gäller tillhandahållande av information enligt första stycket ska medlemsstaterna fastställa en tydlig ansvarsfördelning mellan vattenleverantörer, berörda parter och behöriga lokala myndigheter.
  Kommissionen
  ges befogenhet att
  anta
  delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 19
  som
  kompletterar detta direktiv genom att fastställa
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas enligt första stycket.

När det gäller tillhandahållande av information enligt första stycket ska medlemsstaterna fastställa en tydlig ansvarsfördelning mellan vattenleverantörer, berörda parter och behöriga lokala myndigheter.

ges befogenhet att

delegerade akter

artikel 19

kompletterar detta direktiv genom att fastställa

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 1 – led d

Artikel 15 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Upprätta och årligen uppdatera en datamängd som innehåller information om dricksvattenincidenter som har orsakat potentiell
  fara
  för människors hälsa, oberoende av om parametervärdena iakttagits, som varat i mer än 10 dagar i rad och som drabbat minst 1 000 personer, inbegripet orsakerna till dessa incidenter och avhjälpande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 12. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Upprätta och årligen uppdatera en datamängd som innehåller information om dricksvattenincidenter som har orsakat potentiell
  fara
  för människors hälsa, oberoende av om parametervärdena iakttagits, som varat i mer än 10 dagar i rad och som drabbat minst 1 000 personer, inbegripet orsakerna till dessa incidenter och avhjälpande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 12.

fara

| (d) | Upprätta och årligen uppdatera en datamängd som innehåller information om dricksvattenincidenter som har orsakat potentiell
  risk
  för människors hälsa, oberoende av om parametervärdena iakttagits, som varat i mer än 10 dagar i rad och som drabbat minst 1 000 personer, inbegripet orsakerna till dessa incidenter och avhjälpande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

(d)

Upprätta och årligen uppdatera en datamängd som innehåller information om dricksvattenincidenter som har orsakat potentiell
  risk
  för människors hälsa, oberoende av om parametervärdena iakttagits, som varat i mer än 10 dagar i rad och som drabbat minst 1 000 personer, inbegripet orsakerna till dessa incidenter och avhjälpande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 12.

risk

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 15 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter
  som
  fastställer
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas i enlighet med punkterna 1 och 3, inbegripet detaljerade krav avseende indikatorer, de unionsomfattande översiktskartor och de översiktsrapporter för medlemsstaterna som avses i punkt 3. | 4.   Kommissionen
  ges befogenhet att
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 19
  som
  kompletterar detta direktiv genom att fastställa
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas i enlighet med punkterna 1 och 3, inbegripet detaljerade krav avseende indikatorer, de unionsomfattande översiktskartor och de översiktsrapporter för medlemsstaterna som avses i punkt 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter
  som
  fastställer
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas i enlighet med punkterna 1 och 3, inbegripet detaljerade krav avseende indikatorer, de unionsomfattande översiktskartor och de översiktsrapporter för medlemsstaterna som avses i punkt 3.

4.   Kommissionen
  ges befogenhet att
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 19
  som
  kompletterar detta direktiv genom att fastställa
  format och presentationssätt för den information som ska lämnas i enlighet med punkterna 1 och 3, inbegripet detaljerade krav avseende indikatorer, de unionsomfattande översiktskartor och de översiktsrapporter för medlemsstaterna som avses i punkt 3.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 15 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2.

De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 20.2.

utgår

utgår

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2 – led b

Artikel 17 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Bestämmelserna om tillgång till vatten enligt artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Bestämmelserna om tillgång till vatten enligt artikel 13.

| (b) | Bestämmelserna om tillgång till vatten enligt artikel 13
  och den andel av befolkningen som inte har tillgång till vatten
  . |
| --- | --- |

(b)

Bestämmelserna om tillgång till vatten enligt artikel 13
  och den andel av befolkningen som inte har tillgång till vatten
  .

och den andel av befolkningen som inte har tillgång till vatten

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2 – led c

Artikel 17 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bestämmelserna om den information som ska lämnas till allmänheten enligt artikel 14 och bilaga IV. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bestämmelserna om den information som ska lämnas till allmänheten enligt artikel 14 och bilaga IV.

| (c) | Bestämmelserna om den information som ska lämnas till allmänheten enligt artikel 14 och bilaga IV
  , inklusive en användarvänlig översikt på unionsnivå av den information som anges i punkt 7 i bilaga IV
  . |
| --- | --- |

(c)

Bestämmelserna om den information som ska lämnas till allmänheten enligt artikel 14 och bilaga IV
  , inklusive en användarvänlig översikt på unionsnivå av den information som anges i punkt 7 i bilaga IV
  .

, inklusive en användarvänlig översikt på unionsnivå av den information som anges i punkt 7 i bilaga IV

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska senast den ... [fem år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv] och därefter när så är lämpligt för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om potentiella hot mot dricksvattenkällor på grund av mikroplaster, läkemedel och, i förekommande fall, andra nya föroreningar samt därmed förknippade potentiella hälsorisker. Kommissionen ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa högsta tillåtna halter av mikroplaster, läkemedel och andra nya föroreningar i dricksvattnet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska senast den ... [fem år efter sista dagen för införlivande av detta direktiv] och därefter när så är lämpligt för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om potentiella hot mot dricksvattenkällor på grund av mikroplaster, läkemedel och, i förekommande fall, andra nya föroreningar samt därmed förknippade potentiella hälsorisker. Kommissionen ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 19 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa högsta tillåtna halter av mikroplaster, läkemedel och andra nya föroreningar i dricksvattnet.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senast den ... [fem år efter den dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen se över huruvida artikel 10a har lett till en tillräcklig grad av harmonisering av hygieniska krav på material och produkter i kontakt med dricksvatten och vid behov vidta ytterligare lämpliga åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Senast den ... [fem år efter den dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen se över huruvida artikel 10a har lett till en tillräcklig grad av harmonisering av hygieniska krav på material och produkter i kontakt med dricksvatten och vid behov vidta ytterligare lämpliga åtgärder.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande är tillämpliga den [sista dagen för införlivandet av detta direktiv] ska fortsätta att gälla till slutet av sin löptid.
  De får inte förlängas ytterligare. | 2.   Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande är tillämpliga den [sista dagen för införlivandet av detta direktiv] ska fortsätta att gälla till slutet av sin löptid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande är tillämpliga den [sista dagen för införlivandet av detta direktiv] ska fortsätta att gälla till slutet av sin löptid.
  De får inte förlängas ytterligare.

2.   Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med artikel 9 i direktiv 98/83/EG och som fortfarande är tillämpliga den [sista dagen för införlivandet av detta direktiv] ska fortsätta att gälla till slutet av sin löptid.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del A – tabellen

Bilaga I – del A – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Parameter | Parametervärde | Enhet |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporer | 0 | Antal/100 ml |
| Koliforma bakterier | 0 | Antal/100 ml |
| Enterokocker | 0 | Antal/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Antal/100 ml |
| Antal heterotrofa bakterier (HPC) vid 22 oC | Ingen onormal förändring | |
| Somatiska kolifager | 0 | Antal/100 ml |
| Turbiditet | < 1 | NTU |

Parameter

Parametervärde

Enhet

Clostridium perfringens sporer

0

Antal/100 ml

Koliforma bakterier

Koliforma bakterier

0

0

Antal/100 ml

Antal/100 ml

Enterokocker

0

Antal/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Antal/100 ml

Antal heterotrofa bakterier (HPC) vid 22 oC

Antal heterotrofa bakterier (HPC) vid 22 o

Ingen onormal förändring

Ingen onormal förändring

Somatiska kolifager

0

Antal/100 ml

Turbiditet

Turbiditet

< 1

< 1

NTU

NTU

Ändring

Ändring

| Parameter | Parametervärde | Parameter |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporer | 0 | Antal/100 ml |
| Enterokocker | 0 | Antal/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Antal/100 ml |
| Somatiska kolifager | 0 | Antal/100 ml |
| Anmärkningar | Parametrarna i denna del ska inte gälla för käll- och mineralvatten i enlighet med direktiv 2009/54/EG. |

Parameter

Parametervärde

Parameter

Clostridium perfringens sporer

0

Antal/100 ml

Enterokocker

0

Antal/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Antal/100 ml

Somatiska kolifager

0

Antal/100 ml

Anmärkningar

Anmärkningar

Parametrarna i denna del ska inte gälla för käll- och mineralvatten i enlighet med direktiv 2009/54/EG.

Parametrarna i denna del ska inte gälla för käll- och mineralvatten i enlighet med direktiv 2009/54/EG.

Ändringar 138 och 180

Ändringar 138 och 180

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del B – tabellen

Bilaga I – del B – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Kemiska parametrar |
| --- |
| Parameter | Parametervärde | Enhet | Anmärkningar |
| Akrylamid | 0,10 | μg/l | Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arsenik | 10 | μg/l | |
| Bensen | 1,0 | μg/l | |
| Bens(a)pyren | 0 010 | μg/l | |
| Beta-östradiol (50-28-2) | 0 001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,01 | μg/l | |
| Bor | 1,0 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmium | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för krom till och med den dagen är 50 μg/l. |
| Koppar | 2,0 | mg/l | |
| Cyanid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloretan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorhydrin | 0,10 | μg/l | Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halogenerade ättiksyror (HAA) | 80 | μg/l | Summan av följande nio representativa ämnen: monoklor-, diklor- och triklorättiksyra, mono- och dibromättiksyra, bromklorättik-syra, bromdiklorättik-syra, dibromklorättik-syra och tribromättiksyra. |
| Bly | 5 | μg/l | Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l. |
| Kvicksilver | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocystin-LR | 10 | μg/l | |
| Nickel | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol |
| Nonylfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticider | 0,10 | μg/l | ”Pesticider” avser | organiska insekticider, |

Kemiska parametrar

Parameter

Parametervärde

Enhet

Anmärkningar

Akrylamid

0,10

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Antimon

5,0

μg/l

Arsenik

10

μg/l

Bensen

1,0

μg/l

Bens(a)pyren

0 010

μg/l

Beta-östradiol (50-28-2)

0 001

μg/l

Bisfenol A

0,01

0,01

μg/l

Bor

1,0

1,0

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmium

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för krom till och med den dagen är 50 μg/l.

Koppar

2,0

mg/l

Cyanid

50

μg/l

1,2-dikloretan

3,0

μg/l

Epiklorhydrin

0,10

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Fluorid

1,5

mg/l

Halogenerade ättiksyror (HAA)

80

μg/l

Summan av följande nio representativa ämnen: monoklor-, diklor- och triklorättiksyra, mono- och dibromättiksyra, bromklorättik-syra, bromdiklorättik-syra, dibromklorättik-syra och tribromättiksyra.

Bly

5

μg/l

Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l.

Kvicksilver

1,0

μg/l

Mikrocystin-LR

10

μg/l

Nickel

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol

3

2

Nonylfenol

0,3

μg/l

Pesticider

0,10

μg/l

”Pesticider” avser

organiska insekticider,

| | organiska herbicider, |
| --- | --- |

organiska herbicider,

| | organiska fungicider, |
| --- | --- |

organiska fungicider,

| | organiska nematocider, |
| --- | --- |

organiska nematocider,

| | organiska akaricider, |
| --- | --- |

organiska akaricider,

| | organiska algicider, |
| --- | --- |

organiska algicider,

| | organiska rodenticider, |
| --- | --- |

organiska rodenticider,

| | organiska slembekämpningsmedel, |
| --- | --- |

organiska slembekämpningsmedel,

| | och deras relevanta metaboliter enligt definitionen i artikel 3.32 i förordning (EG) nr 1107/2009 (2). |
| --- | --- |

och deras relevanta metaboliter enligt definitionen i artikel 3.32 i förordning (EG) nr 1107/2009 (2).

2

Detta parametervärde gäller för varje enskild pesticid.

När det gäller aldrin, dieldrin, heptaklor och heptaklorepoxid ska parametervärdet 0,030 μg/l tillämpas.

Pesticider – totalt

0,50

μg/l

”Pesticider – totalt” avser summan av alla enskilda pesticider som påvisas och kvantifieras vid kontroll-förfarandet.

PFAS

0,10

μg/l

”PFAS” avser varje enskilt per- och polyfluoralkylerat ämne (kemisk formel: CnF2n+1–R).

PFAS – totalt

0,50

μg/l

”PFAS – totalt” avser summan av per- och polyfluoralkylerade ämnen (kemisk formel: CnF2n+1–R).

Polycykliska aromatiska kolväten

0,10

μg/l

Summan av koncentrationerna av följande specificerade föreningar; benso(b) fluoranten, benso(k) fluoranten, benso(ghi)perylen och indeno(1,2,3-cd)pyren.

Selen

10

μg/l

Tetrakloreten och trikloreten

10

μg/l

Summan av koncentrationerna av specificerade parametrar

Trihalometaner – totalt

100

μg/l

I de fall då det är möjligt och utan att desinfektionen äventyras bör medlemsstaterna sträva efter ett lägre värde.

Summan av koncentrationerna av följande specificerade föreningar; kloroform, bromoform, dibromklormetan och bromdiklormetan.

Uran

30

μg/l

Vinylklorid

0,50

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Ändring

Ändring

| Kemiska parametrar |
| --- |
| Parameter | Parametervärde | Enhet | Anmärkningar |
| Akrylamid | 0,10 | μg/l | Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arsenik | 10 | μg/l | |
| Bensen | 1,0 | μg/l | |
| Bens(a)pyren | 0 010 | μg/l | |
| Beta-östradiol (50-28-2) | 0 001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,1 | μg/l | |
| Bor | 1,5 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmium | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för krom till och med den dagen är 50 μg/l. |
| Koppar | 2,0 | mg/l | |
| Cyanid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloretan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorhydrin | 0,10 | μg/l | Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halogenerade ättiksyror (HAA) | 80 | μg/l | Summan av följande nio representativa ämnen: monoklor-, diklor- och triklorättiksyra, mono- och dibromättiksyra, bromklor-ättiksyra, bromdiklorättik-syra, dibromklor-ättiksyra och tribromättiksyra. |
| Bly | 5 | μg/l | Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l. |
| Kvicksilver | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocystin-LR | 10 | μg/l | |
| Nickel | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol |
| Nonylfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticider | 0,10 | μg/l | ”Pesticider” avser | organiska insekticider, |

Kemiska parametrar

Parameter

Parametervärde

Enhet

Anmärkningar

Akrylamid

0,10

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Antimon

5,0

μg/l

Arsenik

10

μg/l

Bensen

1,0

μg/l

Bens(a)pyren

0 010

μg/l

Beta-östradiol (50-28-2)

0 001

μg/l

Bisfenol A

0,1

0,1

μg/l

Bor

1,5

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmium

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för krom till och med den dagen är 50 μg/l.

Koppar

2,0

mg/l

Cyanid

50

μg/l

1,2-dikloretan

3,0

μg/l

Epiklorhydrin

0,10

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Fluorid

1,5

mg/l

Halogenerade ättiksyror (HAA)

80

μg/l

Summan av följande nio representativa ämnen: monoklor-, diklor- och triklorättiksyra, mono- och dibromättiksyra, bromklor-ättiksyra, bromdiklorättik-syra, dibromklor-ättiksyra och tribromättiksyra.

Bly

5

μg/l

Värdet ska klaras senast [10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l.

Kvicksilver

1,0

μg/l

Mikrocystin-LR

10

μg/l

Nickel

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Medlemsstaterna ska säkerställa att villkoret att [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, där hakparenteserna avser halterna i mg/l för nitrat (NO3) och nitrit (NO2) iakttas och att värdet 0,10  mg/l för nitriter iakttas efter vattenbered-ningen. Nonylfenol

3

2

Nonylfenol

0,3

μg/l

Pesticider

0,10

μg/l

”Pesticider” avser

organiska insekticider,

| | organiska herbicider, |
| --- | --- |

organiska herbicider,

| | organiska fungicider, |
| --- | --- |

organiska fungicider,

| | organiska nematocider, |
| --- | --- |

organiska nematocider,

| | organiska akaricider, |
| --- | --- |

organiska akaricider,

| | organiska algicider, |
| --- | --- |

organiska algicider,

| | organiska rodenticider, |
| --- | --- |

organiska rodenticider,

| | organiska slembekämpningsmedel, |
| --- | --- |

organiska slembekämpningsmedel,

| | och deras relevanta metaboliter enligt definitionen i artikel 3.32 i förordning (EG) nr 1107/2009 (3). |
| --- | --- |

och deras relevanta metaboliter enligt definitionen i artikel 3.32 i förordning (EG) nr 1107/2009 (3).

3

Detta parametervärde gäller för varje enskild pesticid.

När det gäller aldrin, dieldrin, heptaklor och heptaklorepoxid ska parametervärdet 0,030 μg/l tillämpas.

Pesticider – totalt

0,50

μg/l

”Pesticider – totalt” avser summan av alla enskilda pesticider som påvisas och kvantifieras vid kontroll-förfarandet.

PFAS

0,10

μg/l

”PFAS” avser varje enskilt per- och polyfluoralkylerat ämne (kemisk formel: CnF2n+1–R).

Formeln ska även införa en differentiering mellan ”långkedjiga” och ”kortkedjiga” PFAS. Detta direktiv ska endast tillämpas på ”långkedjiga” PFAS.

Formeln ska även införa en differentiering mellan ”långkedjiga” och ”kortkedjiga” PFAS. Detta direktiv ska endast tillämpas på ”långkedjiga” PFAS.

Detta parametervärde för enskilda PFAS-ämnen ska gälla endast för de PFAS-ämnen som sannolikt kan förekomma och som är farliga för människors hälsa enligt den farobedömning som avses i artikel 8 i detta direktiv.

Detta parametervärde för enskilda PFAS-ämnen ska gälla endast för de PFAS-ämnen som sannolikt kan förekomma och som är farliga för människors hälsa enligt den farobedömning som avses i artikel 8 i detta direktiv.

PFAS – totalt

0,50

μg/l

”PFAS – totalt” avser summan av per- och polyfluoralkylerade ämnen (kemisk formel: CnF2n+1–R).

Detta parametervärde för PFAS totalt ska gälla endast för de PFAS-ämnen som sannolikt kan förekomma och som är farliga för människors hälsa enligt den farobedömning som avses i artikel 8 i detta direktiv.

Detta parametervärde för PFAS totalt ska gälla endast för de PFAS-ämnen som sannolikt kan förekomma och som är farliga för människors hälsa enligt den farobedömning som avses i artikel 8 i detta direktiv.

Polycykliska aromatiska kolväten

0,10

μg/l

Summan av koncentrationerna av följande specificerade föreningar; benso(b) fluoranten, benso(k) fluoranten, benso(ghi)perylen och indeno(1,2,3-cd)pyren.

Selen

10

μg/l

Tetrakloreten och trikloreten

10

μg/l

Summan av koncentrationerna av specificerade parametrar

Trihalometaner – totalt

100

μg/l

I de fall då det är möjligt och utan att desinfektionen äventyras bör medlemsstaterna sträva efter ett lägre värde.

Summan av koncentrationerna av följande specificerade föreningar; kloroform, bromoform, dibromklormetan och bromdiklormetan.

Uran

30

μg/l

Vinylklorid

0,50

μg/l

Parametervärdet avser restmonomerhalt i vattnet beräknad enligt specifikationer om maximal migrering från motsvarande polymer i kontakt med vattnet.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del Ba (ny)

Bilaga I – del Ba (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Indikatorparametrar |
| --- |
| Parameter | Parametervärde | Enhet | Anmärkningar |
| Aluminium | 200 | μg/l | |
| Ammonium | 0,50 | mg/l | |
| Klorid | 250 | mg/l | Anmärkning 1 |
| Färg | Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring | | |
| Konduktivitet | 2 500 | μS cm-1 vid 20 oC | Anmärkning 1 |
| Vätejonkoncentration | ≥ 6,5 och ≤ 9,5 | pH-enheter | Anmärkningar 1 och 3 |
| Järn | 200 | μg/l | |
| Mangan | 50 | μg/l | |
| Lukt | Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring | | |
| Sulfater | 250 | mg/l | Anmärkning 1 |
| Natrium | 200 | mg/l | |
| Smak | Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring | | |
| Antal heterotrofa bakterier vid 22 oC | Ingen onormal förändring | | |
| Koliforma bakterier | 0 | Antal/100 ml | |
| Totalt organiskt kol (TOC) | Ingen onormal förändring | | |
| Turbiditet | Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring | | |

Indikatorparametrar

Indikatorparametrar

Parameter

Parameter

Parametervärde

Parametervärde

Enhet

Enhet

Anmärkningar

Anmärkningar

Aluminium

Aluminium

200

200

μg/l

μg/l

Ammonium

Ammonium

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Klorid

Klorid

250

250

mg/l

mg/l

Anmärkning 1

Anmärkning 1

Färg

Färg

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Konduktivitet

Konduktivitet

2 500

2 500

μS cm-1 vid 20 oC

μS cm-1 vid 20 o

Anmärkning 1

Anmärkning 1

Vätejonkoncentration

Vätejonkoncentration

≥ 6,5 och ≤ 9,5

≥ 6,5 och ≤ 9,5

pH-enheter

pH-enheter

Anmärkningar 1 och 3

Anmärkningar 1 och 3

Järn

Järn

200

200

μg/l

μg/l

Mangan

Mangan

50

50

μg/l

μg/l

Lukt

Lukt

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Sulfater

Sulfater

250

250

mg/l

mg/l

Anmärkning 1

Anmärkning 1

Natrium

Natrium

200

200

mg/l

mg/l

Smak

Smak

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Antal heterotrofa bakterier vid 22 oC

Antal heterotrofa bakterier vid 22 o

Ingen onormal förändring

Ingen onormal förändring

Koliforma bakterier

Koliforma bakterier

0

0

Antal/100 ml

Antal/100 ml

Totalt organiskt kol (TOC)

Totalt organiskt kol (TOC)

Ingen onormal förändring

Ingen onormal förändring

Turbiditet

Turbiditet

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Godtagbart för konsumenterna och ingen onormal förändring

Anm. 1:

Anm. 1:

Vattnet bör inte vara aggressivt.

Vattnet bör inte vara aggressivt.

Anm. 2:

Anm. 2:

Denna parameter behöver endast mätas om vattnet härrör från eller påverkas av ytvatten. Om detta parametervärde inte iakttas ska den berörda medlemsstaten undersöka vattensystemet för att se till att det inte finns någon potentiell fara för människors hälsa på grund av förekomsten av patogena mikroorganismer, t.ex. cryptosporidium.

Denna parameter behöver endast mätas om vattnet härrör från eller påverkas av ytvatten. Om detta parametervärde inte iakttas ska den berörda medlemsstaten undersöka vattensystemet för att se till att det inte finns någon potentiell fara för människors hälsa på grund av förekomsten av patogena mikroorganismer, t.ex. cryptosporidium.

Anm. 3:

Anm. 3:

För icke kolsyrat vatten som tappas på flaskor eller i behållare får minimivärdet sänkas till 4,5 pH-enheter.

För icke kolsyrat vatten som tappas på flaskor eller i behållare får minimivärdet sänkas till 4,5 pH-enheter.

För vatten som tappas på flaskor eller i behållare och som är naturligt rikt på eller som på konstgjord väg berikats med koldioxid får minimivärdet vara lägre.

För vatten som tappas på flaskor eller i behållare och som är naturligt rikt på eller som på konstgjord väg berikats med koldioxid får minimivärdet vara lägre.

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del C

Bilaga I – del C

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Relevanta parametrar för riskbedömningen av fastighetsinstallationer |
| --- |
| Parameter | Parametervärde | Enhet | Anmärkningar |
| Legionella | < 1 000 | Antal/l | Om parametervärdet < 1 000 /l inte klaras för Legionella ska en ny provtagning med avseende på Legionella pneumophila göras. Om Legionella pneumophila inte förekommer är parametervärdet för Legionella < 10 000 /l. |
| Bly | 5 | μg/l | Värdet ska klaras senast den ... [tio år efter den dag då detta direktiv träder i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l. |

Relevanta parametrar för riskbedömningen av fastighetsinstallationer

Parameter

Parametervärde

Enhet

Anmärkningar

Legionella

< 1 000

Antal/l

Om parametervärdet < 1 000 /l inte klaras för Legionella ska en ny provtagning med avseende på Legionella pneumophila göras. Om Legionella pneumophila inte förekommer är parametervärdet för Legionella < 10 000 /l.

Om parametervärdet < 1 000 /l inte klaras för Legionella ska en ny provtagning med avseende på Legionella pneumophila göras. Om Legionella pneumophila inte förekommer är parametervärdet för Legionella < 10 000 /l.

Bly

5

μg/l

Värdet ska klaras senast den ... [tio år efter den dag då detta direktiv träder i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen är 10 μg/l.

Ändring

Ändring

| Relevanta parametrar för riskbedömningen av fastighetsinstallationer |
| --- |
| Parameter | Parametervärde | Enhet | Anmärkningar |
| Legionella
  pneumophila | < 1 000 | Antal/l | |
| Legionella | < 10 000 | Antal/l | Om Legionella pneumophila vars parametervärde är < 1 000 /l inte förekommer ska parametervärdet för Legionella vara < 10 000 /l. |
| Bly | 5 | μg/l | Värdet ska klaras senast den ... [tio år efter den dag då detta direktiv träder i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen
  ska vara
  10 μg/l. |

Relevanta parametrar för riskbedömningen av fastighetsinstallationer

Parameter

Parametervärde

Enhet

Anmärkningar

Legionella
  pneumophila

pneumophila

< 1 000

Antal/l

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

Antal/l

Antal/l

Om Legionella pneumophila vars parametervärde är < 1 000 /l inte förekommer ska parametervärdet för Legionella vara < 10 000 /l.

Om Legionella pneumophila vars parametervärde är < 1 000 /l inte förekommer ska parametervärdet för Legionella vara < 10 000 /l.

Bly

5

μg/l

Värdet ska klaras senast den ... [tio år efter den dag då detta direktiv träder i kraft]. Parametervärdet för bly till och med den dagen
  ska vara
  10 μg/l.

ska vara

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del Ca (ny)

Bilaga I – del Ca (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Nya parametrar som kontrolleras |
| --- |
| Mikroplaster | Kontrollerna ska genomföras i enlighet med den metod för mätning av mikroplaster som fastställs i den delegerade akt som avses i artikel 11 5b. |

Nya parametrar som kontrolleras

Nya parametrar som kontrolleras

Mikroplaster

Mikroplaster

Kontrollerna ska genomföras i enlighet med den metod för mätning av mikroplaster som fastställs i den delegerade akt som avses i artikel 11 5b.

Kontrollerna ska genomföras i enlighet med den metod för mätning av mikroplaster som fastställs i den delegerade akt som avses i artikel 11 5b.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – del B – punkt 1 – stycke 1

Bilaga II – del B – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens-sporer
  och
  somatiska kolifager
  betraktas som ”centrala parametrar” och kan inte bli föremål för en försörjningsriskbedömning i enlighet med del C i denna bilaga. De ska alltid kontrolleras med de frekvenser som anges i tabell 1 i punkt 2. | Escherichia coli (E. coli) och
  enterokocker
  betraktas som ”centrala parametrar” och kan inte bli föremål för en försörjningsriskbedömning i enlighet med del C i denna bilaga. De ska alltid kontrolleras med de frekvenser som anges i tabell 1 i punkt 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens-sporer
  och
  somatiska kolifager
  betraktas som ”centrala parametrar” och kan inte bli föremål för en försörjningsriskbedömning i enlighet med del C i denna bilaga. De ska alltid kontrolleras med de frekvenser som anges i tabell 1 i punkt 2.

, Clostridium perfringens-sporer

somatiska kolifager

Escherichia coli (E. coli) och
  enterokocker
  betraktas som ”centrala parametrar” och kan inte bli föremål för en försörjningsriskbedömning i enlighet med del C i denna bilaga. De ska alltid kontrolleras med de frekvenser som anges i tabell 1 i punkt 2.

enterokocker

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – del B – punkt 2

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Provtagningsfrekvens

Alla parametrar som fastställs i enlighet med artikel 5 ska kontrolleras med minst de frekvenser som anges i följande tabell, såvida inte en annan provtagningsfrekvens fastställs på grundval av en försörjningsriskbedömning som gjorts i enlighet med artikel 9 och del C i denna bilaga:

Tabell 1

Minimifrekvens för provtagning och analys för kontroll av parametervärden

| Distribuerad eller producerad vattenvolym (
  m3

  ) per dag inom ett vattenförsörjningsområde | Minsta antal prov per


  år |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  >100 000 | 10 (a)

  10 (a)

  50 (b)



  365




  365 |

Distribuerad eller producerad vattenvolym (
  m3

  ) per dag inom ett vattenförsörjningsområde

m3

Minsta antal prov per


  år

Minsta antal prov per

år

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

>100 000

>100 000

10 (a)

a

10 (a)

a

50 (b)

b

365

365

365

365

Anm. 1: Ett vattenförsörjningsområde är ett geografiskt avgränsat område inom vilket dricksvatten kommer från en eller flera vattentäkter, och inom vilket vattenkvaliteten kan anses vara i stort sett enhetlig.

Anm. 2: Volymerna beräknas som ett medelvärde under ett kalenderår. En medlemsstat får använda antalet invånare i ett vattenförsörjningsområde i stället för vattenvolymen för att fastställa lägsta frekvens, varvid antas att vattenförbrukningen är 200 l per dag och person.

Anm.
  3
  : Medlemsstater som har beslutat att undanta enskilda vattentäkter enligt artikel 3.2 b ska tillämpa dessa frekvenser enbart på vattenförsörjningsområden som distribuerar mellan 10 och 100 m3 per dag.

3

3

Ändring

Ändring

Provtagningsfrekvens

Alla parametrar som fastställs i enlighet med artikel 5 ska kontrolleras med minst de frekvenser som anges i följande tabell, såvida inte en annan provtagningsfrekvens fastställs på grundval av en försörjningsriskbedömning som gjorts i enlighet med artikel 9 och del C i denna bilaga:

Tabell 1

Minimifrekvens för provtagning och analys för kontroll av parametervärden

| Distribuerad eller producerad vattenvolym per dag inom ett vattenförsörjningsområde


  (se anmärkningarna 1 och 2) m3 | Grupp A-parameter (mikrobiologisk parameter) –


  antal prov per år




  (se anmärkning 3) | Grupp B-parameter (kemisk parameter) –


  antal prov per år |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (se anmärkning 4) | > 0




  (se anmärkning 4) |
| > 100 | ≤ 1000 | 4 | 1 |
| > 1000 | ≤ 10000 | 4


  +3


  Per 1 000  m3/d och del därav beräknat på den totala volymen | 1


  +1


  Per 1 000  m3/d och del därav beräknat på den totala volymen |
| > 10000 | ≤ 100000 | | 3


  - 1


  per 10 000  m3/dag och


  del därav beräknat på den totala volymen |
| > 100000 | | | 12


  - 1


  per 25 000  m3/dag och del därav beräknat på den totala volymen |

Distribuerad eller producerad vattenvolym per dag inom ett vattenförsörjningsområde

(se anmärkningarna 1 och 2) m3

(se anmärkningarna 1 och 2) m3

Grupp A-parameter (mikrobiologisk parameter) –


  antal prov per år

Grupp A-parameter (mikrobiologisk parameter) –

antal prov per år

(se anmärkning 3)

(se anmärkning 3)

Grupp B-parameter (kemisk parameter) –


  antal prov per år

Grupp B-parameter (kemisk parameter) –

antal prov per år

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(se anmärkning 4)

(se anmärkning 4)

> 0

> 0

(se anmärkning 4)

(se anmärkning 4)

> 100

> 100

≤ 1000

≤ 1000

4

4

1

1

> 1000

> 1000

≤ 10000

≤ 10000

4


  +3


  Per 1 000  m3/d och del därav beräknat på den totala volymen

4

+3

Per 1 000  m3

1


  +1


  Per 1 000  m3/d och del därav beräknat på den totala volymen

1

+1

Per 1 000  m3

> 10000

> 10000

≤ 100000

≤ 100000

3


  - 1


  per 10 000  m3/dag och


  del därav beräknat på den totala volymen

3

- 1

per 10 000  m3

del därav beräknat på den totala volymen

> 100000

> 100000

12


  - 1


  per 25 000  m3/dag och del därav beräknat på den totala volymen

12

- 1

per 25 000  m3

Anm. 1: Ett vattenförsörjningsområde är ett geografiskt avgränsat område inom vilket dricksvatten kommer från en eller flera vattentäkter, och inom vilket vattenkvaliteten kan anses vara i stort sett enhetlig.

Anm. 2: Volymerna beräknas som ett medelvärde under ett kalenderår. En medlemsstat får använda antalet invånare i ett vattenförsörjningsområde i stället för vattenvolymen för att fastställa lägsta frekvens, varvid antas att vattenförbrukningen är 200 l per dag och person.

Anm. 3: Den angivna frekvensen beräknas enligt följande: t.ex. 4 300 m3/dag = 16 prov (4 på de första 1 000 m3/dag + 12 på de resterande 3 300 m3/dag).

Anm. 3: Den angivna frekvensen beräknas enligt följande: t.ex. 4 300 m3

3

3

Anm.
  4
  : Medlemsstater som har beslutat att undanta enskilda vattentäkter enligt artikel 3.2 b
  i detta direktiv
  ska tillämpa dessa frekvenser enbart på vattenförsörjningsområden som distribuerar mellan 10 och 100 m3 per dag.

4

i detta direktiv

3

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – del 2 – punkt 2a (ny)

Bilaga II – del 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Prover av Legionella i fastighetsinstallationer ska tas där det finns risk för spridning av och/eller exponering för Legionella pneumophila. Medlemsstaterna ska fastställa riktlinjer för provtagningsmetoder för Legionella. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Prover av Legionella i fastighetsinstallationer ska tas där det finns risk för spridning av och/eller exponering för Legionella pneumophila. Medlemsstaterna ska fastställa riktlinjer för provtagningsmetoder för Legionella.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IIa (ny)

Bilaga IIa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Minimikrav på hygien för ämnen och material vid framställning av nya produkter som kommer i kontakt med dricksvatten: |
| | a) | En förteckning över ämnen som har godkänts för användning vid framställning av material, inbegripet men inte uteslutande organiska material, elastomerer, silikoner, metaller, cement, jonbytarmassor, kompositmaterial och därav framställda produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Minimikrav på hygien för ämnen och material vid framställning av nya produkter som kommer i kontakt med dricksvatten:

Minimikrav på hygien för ämnen och material vid framställning av nya produkter som kommer i kontakt med dricksvatten:

a)

a)

En förteckning över ämnen som har godkänts för användning vid framställning av material, inbegripet men inte uteslutande organiska material, elastomerer, silikoner, metaller, cement, jonbytarmassor, kompositmaterial och därav framställda produkter.

En förteckning över ämnen som har godkänts för användning vid framställning av material, inbegripet men inte uteslutande organiska material, elastomerer, silikoner, metaller, cement, jonbytarmassor, kompositmaterial och därav framställda produkter.

| b) | Särskilda krav för användning av ämnen i material och produkter framställda därav. |
| --- | --- |

b)

b)

Särskilda krav för användning av ämnen i material och produkter framställda därav.

Särskilda krav för användning av ämnen i material och produkter framställda därav.

| c) | Särskilda begräsningar för migrering av vissa ämnen till dricksvatten. |
| --- | --- |

c)

c)

Särskilda begräsningar för migrering av vissa ämnen till dricksvatten.

Särskilda begräsningar för migrering av vissa ämnen till dricksvatten.

| d) | Hygienregler gällande andra egenskaper som krävs för att uppfylla villkoren. |
| --- | --- |

d)

d)

Hygienregler gällande andra egenskaper som krävs för att uppfylla villkoren.

Hygienregler gällande andra egenskaper som krävs för att uppfylla villkoren.

| e) | Grundläggande bestämmelser för att kontrollera att leden a–d uppfylls. |
| --- | --- |

e)

e)

Grundläggande bestämmelser för att kontrollera att leden a–d uppfylls.

Grundläggande bestämmelser för att kontrollera att leden a–d uppfylls.

| f) | Bestämmelser om de analysmetoder som används vid provtagning för att kontrollera att leden a–d uppfylls. |
| --- | --- |

f)

f)

Bestämmelser om de analysmetoder som används vid provtagning för att kontrollera att leden a–d uppfylls.

Bestämmelser om de analysmetoder som används vid provtagning för att kontrollera att leden a–d uppfylls.

Ändringar 177 och 224

Ändringar 177 och 224

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – del B – tabell 1 – rad 28

Bilaga III – del B – tabell 1 – rad 28

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| PFAS | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

50

50

Ändring

Ändring

| PFAS | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

20

20

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – rubriken

Bilaga IV – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN
  SOM SKA TILLHANDAHÅLLAS PÅ NÄTET | INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN
  SOM SKA TILLHANDAHÅLLAS PÅ NÄTET

SOM SKA TILLHANDAHÅLLAS PÅ NÄTET

INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – inledningen

Bilaga IV – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande information ska finnas tillgänglig för konsumenter på nätet på
  ett användarvänligt
  och
  lämpligt
  sätt: | Följande information ska finnas tillgänglig för konsumenter på nätet
  eller
  på
  andra användarvänliga
  och
  lämpliga
  sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande information ska finnas tillgänglig för konsumenter på nätet på
  ett användarvänligt
  och
  lämpligt
  sätt:

ett användarvänligt

lämpligt

Följande information ska finnas tillgänglig för konsumenter på nätet
  eller
  på
  andra användarvänliga
  och
  lämpliga
  sätt:

eller

andra användarvänliga

lämpliga

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 1

Bilaga IV – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Identifiering av den relevanta vattenleverantören. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

Identifiering av den relevanta vattenleverantören.

| (1) | Identifiering av den relevanta vattenleverantören
  , det område och de antal personer som berörs av leveransen samt metoden för vattenproduktion
  . |
| --- | --- |

(1)

Identifiering av den relevanta vattenleverantören
  , det område och de antal personer som berörs av leveransen samt metoden för vattenproduktion
  .

, det område och de antal personer som berörs av leveransen samt metoden för vattenproduktion

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 2 – inledningen

Bilaga IV – led 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De
  senaste kontrollresultaten för parametrar förtecknade i delarna A 
  och
  B i bilaga I, inklusive provtagningsfrekvens
  och provtagningspunkternas läge
  , avseende det område som är av intresse för den försörjda personen, tillsammans med de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5. Kontrollresultaten får inte vara äldre än |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

De
  senaste kontrollresultaten för parametrar förtecknade i delarna A 
  och
  B i bilaga I, inklusive provtagningsfrekvens
  och provtagningspunkternas läge
  , avseende det område som är av intresse för den försörjda personen, tillsammans med de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5. Kontrollresultaten får inte vara äldre än

De

och

och provtagningspunkternas läge

| (2) | En översyn av de
  senaste kontrollresultaten
  per vattenleverantör,
  för parametrar förtecknade i delarna A, B
  och Ba
  i bilaga I, inklusive provtagningsfrekvens, avseende det område som är av intresse för den försörjda personen, tillsammans med de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5. Kontrollresultaten får inte vara äldre än |
| --- | --- |

(2)

En översyn av de
  senaste kontrollresultaten
  per vattenleverantör,
  för parametrar förtecknade i delarna A, B
  och Ba
  i bilaga I, inklusive provtagningsfrekvens, avseende det område som är av intresse för den försörjda personen, tillsammans med de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5. Kontrollresultaten får inte vara äldre än

En översyn av de

per vattenleverantör,

och Ba

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 2 – led b

Bilaga IV – led 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | sex månader för stora vattenleverantörer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

sex månader för stora vattenleverantörer,

| (b) | sex månader för
  medelstora och
  stora vattenleverantörer, |
| --- | --- |

(b)

sex månader för
  medelstora och
  stora vattenleverantörer,

medelstora och

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 2 – led c

Bilaga IV – led 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | ett år för små vattenleverantörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

ett år för små vattenleverantörer.

| (c) | ett år för
  mycket små och
  små vattenleverantörer. |
| --- | --- |

(c)

ett år för
  mycket små och
  små vattenleverantörer.

mycket små och

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 3

Bilaga IV – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Vid överskridande av de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5, information om den potentiella faran för människors hälsa och åtföljande råd avseende hälsa och förbrukning eller en länk som ger tillgång till sådan information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

Vid överskridande av de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5, information om den potentiella faran för människors hälsa och åtföljande råd avseende hälsa och förbrukning eller en länk som ger tillgång till sådan information.

| (3) | Vid
  potentiell fara för människors hälsa som fastställts av behöriga myndigheter efter ett
  överskridande av de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5, information om den potentiella faran för människors hälsa och åtföljande råd avseende hälsa och förbrukning eller en länk som ger tillgång till sådan information. |
| --- | --- |

(3)

Vid
  potentiell fara för människors hälsa som fastställts av behöriga myndigheter efter ett
  överskridande av de parametervärden som fastställts i enlighet med artikel 5, information om den potentiella faran för människors hälsa och åtföljande råd avseende hälsa och förbrukning eller en länk som ger tillgång till sådan information.

potentiell fara för människors hälsa som fastställts av behöriga myndigheter efter ett

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 4

Bilaga IV – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | En sammanfattning av den relevanta försörjningsriskbedömningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

(4)

En sammanfattning av den relevanta försörjningsriskbedömningen.

utgår

utgår

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 5

Bilaga IV – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Information om
  följande
  indikatorparametrar och deras parametervärden: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)

Information om
  följande
  indikatorparametrar och deras parametervärden:

följande

| (5) | Information om
  de
  indikatorparametrar
  som förtecknas i del Ba i bilaga I
  och deras parametervärden. |
| --- | --- |

(5)

Information om
  de
  indikatorparametrar
  som förtecknas i del Ba i bilaga I
  och deras parametervärden.

de

som förtecknas i del Ba i bilaga I

| | (a) | Färg. |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

Färg.

Färg.

| | (b) | pH (vätejonkoncentration). |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

pH (vätejonkoncentration).

pH (vätejonkoncentration).

| | c) | Konduktivitet. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Konduktivitet.

Konduktivitet.

| | (d) | Järn. |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

Järn.

Järn.

| | (e) | Mangan. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

Mangan.

Mangan.

| | (f) | Lukt. |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

Lukt.

Lukt.

| | (g) | Smak. |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

Smak.

Smak.

| | (h) | Hårdhet. |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

Hårdhet.

Hårdhet.

| | i) | Mineraler, anjoner/katjoner, lösta i vatten: |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Mineraler, anjoner/katjoner, lösta i vatten:

Mineraler, anjoner/katjoner, lösta i vatten:

| | | — | Borat BO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Borat BO3-

Borat BO3

| | | — | Karbonat CO3
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Karbonat CO3
  2-

Karbonat CO3

2

| | | — | Klorid Cl- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Klorid Cl-

Klorid Cl-

| | | — | Fluorid F- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fluorid F-

Fluorid F-

| | | — | Vätekarbonat HCO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Vätekarbonat HCO3-

Vätekarbonat HCO3

| | | — | Nitrat NO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nitrat NO3-

Nitrat NO3

| | | — | Nitrit NO2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nitrit NO2-

Nitrit NO2

| | | — | Fosfat PO4
  3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fosfat PO4
  3-

Fosfat PO4

3

| | | — | Silikat SiO2 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Silikat SiO2

Silikat SiO2

| | | — | Sulfat SO4
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sulfat SO4
  2-

Sulfat SO4

2

| | | — | Sulfid S2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sulfid S2-

Sulfid S2

| | | — | Aluminium Al |
| --- | --- | --- | --- |

—

Aluminium Al

Aluminium Al

| | | — | Ammonium NH4+ |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ammonium NH4+

Ammonium NH4+

| | | — | Kalcium Ca |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kalcium Ca

Kalcium Ca

| | | — | Magnesium Mg |
| --- | --- | --- | --- |

—

Magnesium Mg

Magnesium Mg

| | | — | Kalium K |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kalium K

Kalium K

| | | — | Natrium Na |
| --- | --- | --- | --- |

—

Natrium Na

Natrium Na

Dessa parametervärden och andra icke-joniserade föreningar och spårelement får visas med ett referensvärde och/eller en förklaring.

Dessa parametervärden och andra icke-joniserade föreningar och spårelement får visas med ett referensvärde och/eller en förklaring.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 6

Bilaga IV – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Rådgivning till konsumenter, inbegripet om hur man kan minska vattenförbrukningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)

Rådgivning till konsumenter, inbegripet om hur man kan minska vattenförbrukningen.

| (6) | Rådgivning till konsumenter, inbegripet om hur man kan minska vattenförbrukningen
  när så är lämpligt och använda vatten på ett ansvarsfullt sätt utifrån lokala förutsättningar
  . |
| --- | --- |

(6)

Rådgivning till konsumenter, inbegripet om hur man kan minska vattenförbrukningen
  när så är lämpligt och använda vatten på ett ansvarsfullt sätt utifrån lokala förutsättningar
  .

när så är lämpligt och använda vatten på ett ansvarsfullt sätt utifrån lokala förutsättningar

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7

Bilaga IV – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För mycket stora vattenleverantörer, årlig information om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)

För mycket stora vattenleverantörer, årlig information om

| (7) | För
  stora och
  mycket stora vattenleverantörer, årlig information om |
| --- | --- |

(7)

För
  stora och
  mycket stora vattenleverantörer, årlig information om

stora och

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7 – led a

Bilaga IV – led 7 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Vattensystemets övergripande effektivitetsprestanda, inklusive läckagenivåer
  och energiförbrukning per kubikmeter levererat vatten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Vattensystemets övergripande effektivitetsprestanda, inklusive läckagenivåer
  och energiförbrukning per kubikmeter levererat vatten
  .

och energiförbrukning per kubikmeter levererat vatten

| (a) | Vattensystemets övergripande effektivitetsprestanda, inklusive läckagenivåer
  såsom de fastställts av medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(a)

Vattensystemets övergripande effektivitetsprestanda, inklusive läckagenivåer
  såsom de fastställts av medlemsstaterna
  .

såsom de fastställts av medlemsstaterna

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7 – led b

Bilaga IV – led 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Information om vattenleverantörens
  förvaltning
  och
  styrning, inklusive styrelsens sammansättning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Information om vattenleverantörens
  förvaltning
  och
  styrning, inklusive styrelsens sammansättning
  .

förvaltning

styrning, inklusive styrelsens sammansättning

| (b) | Information om vattenleverantörens
  förvaltningsmodell
  och
  ägarstruktur
  . |
| --- | --- |

(b)

Information om vattenleverantörens
  förvaltningsmodell
  och
  ägarstruktur
  .

förvaltningsmodell

ägarstruktur

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7 – led d

Bilaga IV – led 7 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Information om kostnadsstrukturen för den avgift som tas ut av konsumenterna
  per kubikmeter vatten, inklusive fasta och rörliga kostnader
  , med uppgift om
  kostnader för
  åtminstone energianvändning per kubikmeter levererat vatten,
  åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen i enlighet med artikel 8.4, beredning och distribution av dricksvatten samt
  uppsamling och rening av avloppsvatten, och
  om kostnader för åtgärder i enlighet med artikel 13 i de fall sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Information om kostnadsstrukturen för den avgift som tas ut av konsumenterna
  per kubikmeter vatten, inklusive fasta och rörliga kostnader
  , med uppgift om
  kostnader för
  åtminstone energianvändning per kubikmeter levererat vatten,
  åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen i enlighet med artikel 8.4, beredning och distribution av dricksvatten samt
  uppsamling och rening av avloppsvatten, och
  om kostnader för åtgärder i enlighet med artikel 13 i de fall sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörerna.

Information om kostnadsstrukturen för den avgift som tas ut av konsumenterna

, med uppgift om

åtminstone energianvändning per kubikmeter levererat vatten,

uppsamling och rening av avloppsvatten, och

| (d) | I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem, information om strukturen för den avgift
  per kubikmeter vatten, inklusive fasta och rörliga kostnader
  samt
  kostnader för åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen i enlighet med artikel 8.4, beredning och distribution av dricksvatten samt om kostnader för åtgärder i enlighet med artikel 13 i de fall sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörerna. |
| --- | --- |

(d)

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem, information om strukturen för den avgift
  per kubikmeter vatten, inklusive fasta och rörliga kostnader
  samt
  kostnader för åtgärder som vidtagits av vattenleverantörer för farobedömningen i enlighet med artikel 8.4, beredning och distribution av dricksvatten samt om kostnader för åtgärder i enlighet med artikel 13 i de fall sådana åtgärder har vidtagits av vattenleverantörerna.

I fall där kostnader täcks genom ett avgiftssystem, information om strukturen för den avgift

samt

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7 – led e

Bilaga IV – led 7 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Det investeringsbelopp som leverantören anser vara nödvändigt för att säkerställa finansiell hållbarhet för tillhandahållandet
  av
  vattentjänster (inbegripet underhåll av infrastruktur)
  och
  det investeringsbelopp som faktiskt tas emot eller hålls inne
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Det investeringsbelopp som leverantören anser vara nödvändigt för att säkerställa finansiell hållbarhet för tillhandahållandet
  av
  vattentjänster (inbegripet underhåll av infrastruktur)
  och
  det investeringsbelopp som faktiskt tas emot eller hålls inne
  .

Det investeringsbelopp som leverantören anser vara nödvändigt för att säkerställa finansiell hållbarhet för tillhandahållandet

vattentjänster (inbegripet underhåll av infrastruktur)

det investeringsbelopp som faktiskt tas emot eller hålls inne

| (e) | Beloppet
  av
  de genomförda, pågående
  och
  planerade investeringarna samt finansieringsplanen
  . |
| --- | --- |

(e)

Beloppet
  av
  de genomförda, pågående
  och
  planerade investeringarna samt finansieringsplanen
  .

Beloppet

de genomförda, pågående

planerade investeringarna samt finansieringsplanen

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 7 – led g

Bilaga IV – led 7 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Sammanfattning och statistik avseende konsumentklagomål, och
  avseende huruvida tillräckliga åtgärder för att lösa problem vidtas i rätt tid
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Sammanfattning och statistik avseende konsumentklagomål, och
  avseende huruvida tillräckliga åtgärder för att lösa problem vidtas i rätt tid
  .

avseende huruvida tillräckliga åtgärder för att lösa problem vidtas i rätt tid

| (g) | Sammanfattning och statistik avseende konsumentklagomål, och
  hur de har lösts
  . |
| --- | --- |

(g)

Sammanfattning och statistik avseende konsumentklagomål, och
  hur de har lösts
  .

hur de har lösts

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IV – led 8

Bilaga IV – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Tillgång till tidigare data för information enligt punkterna 2 och 3, upp till 10 år bakåt i tiden,
  på begäran
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

Tillgång till tidigare data för information enligt punkterna 2 och 3, upp till 10 år bakåt i tiden,
  på begäran
  .

på begäran

| (8) | Tillgång
  på begäran
  till tidigare data för information enligt punkterna 2 och 3, upp till 10 år bakåt i tiden,
  och inte före dagen för införlivande av detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(8)

Tillgång
  på begäran
  till tidigare data för information enligt punkterna 2 och 3, upp till 10 år bakåt i tiden,
  och inte före dagen för införlivande av detta direktiv
  .

på begäran

och inte före dagen för införlivande av detta direktiv

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0288/2018)

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(68)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG av den 18 juni 2009 om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (Omarbetning) (EUT L 164, 26.6.2009, s. 45).

68

(69)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

69

(70)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

70

(68)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/54/EG av den 18 juni 2009 om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (Omarbetning) (EUT L 164, 26.6.2009, s. 45).

68

(69)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

69

(70)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

70

(71)  COM(2014)
  0177

71

0177

(72)  SWD(2016)
  0428

72

0428

(73)  Särskild rapport från Europeiska revisionsrätten, SR 12/2017: Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial.

73

Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial

(71)  COM(2014)
  0177

71

0177

(72)  SWD(2016)
  0428

72

0428

(73)  Särskild rapport från Europeiska revisionsrätten, SR 12/2017: Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial.

73

Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial

(76)  Guidelines for drinking water quality, fourth edition, Världshälsoorganisationen, 2011 http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, Världshälsoorganisationen, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(76)  Guidelines for drinking water quality, fourth edition, Världshälsoorganisationen, 2011 http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, Världshälsoorganisationen, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(78)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

78

(78)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

78

(79)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).

79

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).

(80)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

80

(81)  Legionella and the prevention of legionellosis, Världshälsoorganisationen, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(80)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

80

(81)  Legionella and the prevention of legionellosis, Världshälsoorganisationen, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(82)  
  SWD(2016)0185l

82

SWD(2016)0185l

(83)  COM(2014)
  0177

83

0177

(84)  COM(2014)
  0177
  , s. 12.

84

0177

(85)  Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2017/C 428/09) av den 17 november 2017 (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

85

(83)  COM(2014)
  0177

83

0177

(84)  COM(2014)
  0177
  , s. 12.

84

0177

(85)  Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2017/C 428/09) av den 17 november 2017 (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

85

(86)  P8_TA(2015)0294

86

(87)  P8_TA(2015)0294, punkt 62.

87

(88)  COM(2014)
  0209

88

0209

(89)  Rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (EUT C 378, 24.12.2013, s. 1).

89

(86)  P8_TA(2015)0294

86

(87)  P8_TA(2015)0294, punkt 62.

87

(88)  COM(2014)
  0209

88

0209

(89)  Rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (EUT C 378, 24.12.2013, s. 1).

89

(90)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

90

(90)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

90

(96)  Rådets direktiv 2013/51/Euratom av den 22 oktober 2013 om fastställande av krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten (EUT L 296, 7.11.2013, s. 12).

96

(96)  Rådets direktiv 2013/51/Euratom av den 22 oktober 2013 om fastställande av krav avseende skydd av allmänhetens hälsa mot radioaktiva ämnen i dricksvatten (EUT L 296, 7.11.2013, s. 12).

96

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT L 88, 4.4.2011, s. 5).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

3

(a)  
  a: alla prov ska tas vid tidpunkter då risken för att enteropatogener inte elimineras i vattenberedningen är hög.

a

a: alla prov ska tas vid tidpunkter då risken för att enteropatogener inte elimineras i vattenberedningen är hög.

(b)  
  b: minst 10 prov ska tas vid tidpunkter då risken för att enteropatogener inte elimineras i vattenberedningen är hög.

b

b: minst 10 prov ska tas vid tidpunkter då risken för att enteropatogener inte elimineras i vattenberedningen är hög.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt om rättelse av den förordningen vad gäller medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0498),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0307/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0282/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0282/2018), och av följande skäl:

| A. | På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på 8 veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på 8 veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1719.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Samordning av rapporteringsskyldigheter på miljöpolitikens område ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om samordning av rapporteringsskyldigheter på miljöpolitikens område och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/34)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förslag till | Förslag till |
| EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING |
| om samordning av rapporteringsskyldigheter
  på miljöpolitikens område
  och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 | om samordning av rapporteringsskyldigheter
  inom miljöanknuten lagstiftning
  och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 |
| (Text av betydelse för EES) | (Text av betydelse för EES) |

Kommissionens förslag

Ändring

Förslag till

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om samordning av rapporteringsskyldigheter
  på miljöpolitikens område
  och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005

om samordning av rapporteringsskyldigheter
  inom miljöanknuten lagstiftning
  och om ändring av direktiv 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordning (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt rådets förordningar (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005

(Text av betydelse för EES)

(Text av betydelse för EES)

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | För att tillgodose behovet av information om genomförande och efterlevnad är det nödvändigt att ändra flera rättsakter
  inom miljöområdet
  med beaktande av resultaten i kommissionens rapport om åtgärder för effektivare miljörapportering (45) och den därmed kontrollen av ändamålsenligheten (46). |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

För att tillgodose behovet av information om genomförande och efterlevnad är det nödvändigt att ändra flera rättsakter
  inom miljöområdet
  med beaktande av resultaten i kommissionens rapport om åtgärder för effektivare miljörapportering (45) och den därmed kontrollen av ändamålsenligheten (46).

| (1) | För att tillgodose behovet av information om genomförande och efterlevnad är det nödvändigt att ändra flera
  miljöanknutna
  rättsakter med beaktande av resultaten i kommissionens rapport om åtgärder för effektivare miljörapportering (45) och den därmed förbundna kontrollen av ändamålsenligheten (46). |
| --- | --- |

(1)

För att tillgodose behovet av information om genomförande och efterlevnad är det nödvändigt att ändra flera
  miljöanknutna
  rättsakter med beaktande av resultaten i kommissionens rapport om åtgärder för effektivare miljörapportering (45) och den därmed förbundna kontrollen av ändamålsenligheten (46).

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Syftet med denna förordning är att modernisera informationshanteringen och att säkerställa en mer konsekvent strategi för de rättsakter som faller inom dess tillämpningsområde genom att minska den administrativa bördan med hjälp av förenklad rapportering, förbättra databasen för framtida utvärderingar och öka öppenheten till förmån för allmänheten, varvid omständigheternas krav alltid bör beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Syftet med denna förordning är att modernisera informationshanteringen och att säkerställa en mer konsekvent strategi för de rättsakter som faller inom dess tillämpningsområde genom att minska den administrativa bördan med hjälp av förenklad rapportering, förbättra databasen för framtida utvärderingar och öka öppenheten till förmån för allmänheten, varvid omständigheternas krav alltid bör beaktas.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Tillgången till information bör säkerställa att den administrativa bördan för alla berörda förblir så begränsad som möjligt. Detta kräver en aktiv spridning av information på nationell nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (47) och 2007/2/EG (48) och deras genomförandebestämmelser för att säkerställa att det finns en lämplig infrastruktur för att ge allmänheten tillgång till information och för rapportering och datadelning mellan myndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Tillgången till information bör säkerställa att den administrativa bördan för alla berörda förblir så begränsad som möjligt. Detta kräver en aktiv spridning av information på nationell nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (47) och 2007/2/EG (48) och deras genomförandebestämmelser för att säkerställa att det finns en lämplig infrastruktur för att ge allmänheten tillgång till information och för rapportering och datadelning mellan myndigheter.

| (2) | Tillgången till information bör säkerställa att den administrativa bördan för alla berörda förblir så begränsad som möjligt
  , särskilt för enheter utanför den offentliga förvaltningen, såsom små och medelstora företag
  . Detta kräver en aktiv spridning av information på nationell nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (47) och 2007/2/EG (48) och deras genomförandebestämmelser för att säkerställa att det finns en lämplig infrastruktur för att ge allmänheten tillgång till information och för rapportering och datadelning mellan myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

Tillgången till information bör säkerställa att den administrativa bördan för alla berörda förblir så begränsad som möjligt
  , särskilt för enheter utanför den offentliga förvaltningen, såsom små och medelstora företag
  . Detta kräver en aktiv spridning av information på nationell nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (47) och 2007/2/EG (48) och deras genomförandebestämmelser för att säkerställa att det finns en lämplig infrastruktur för att ge allmänheten tillgång till information och för rapportering och datadelning mellan myndigheter.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Uppgifter som rapporteras av
  medlemsstaterna är
  väsentliga
  för att kommissionen ska kunna övervaka, se över och bedöma hur lagstiftningen fungerar med avseende på de eftersträvade målen och därmed ge underlag för en framtida utvärdering av lagstiftningen i enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (49). I flera lagstiftningsakter inom miljöområdet bör bestämmelser läggas till med tanke på den framtida utvärderingen av dessa akter på grundval av uppgifter som samlats in under genomförandet, eventuellt kompletterade med ytterligare vetenskapliga, analytiska data. Mot den bakgrunden behövs det relevanta data som gör det möjligt att bättre bedöma unionslagstiftningens effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde. Det är därför nödvändigt att säkerställa att det finns lämpliga rapporteringsmekanismer som också kan fungera som indikatorer i detta syfte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Uppgifter som rapporteras av
  medlemsstaterna är
  väsentliga
  för att kommissionen ska kunna övervaka, se över och bedöma hur lagstiftningen fungerar med avseende på de eftersträvade målen och därmed ge underlag för en framtida utvärdering av lagstiftningen i enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (49). I flera lagstiftningsakter inom miljöområdet bör bestämmelser läggas till med tanke på den framtida utvärderingen av dessa akter på grundval av uppgifter som samlats in under genomförandet, eventuellt kompletterade med ytterligare vetenskapliga, analytiska data. Mot den bakgrunden behövs det relevanta data som gör det möjligt att bättre bedöma unionslagstiftningens effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde. Det är därför nödvändigt att säkerställa att det finns lämpliga rapporteringsmekanismer som också kan fungera som indikatorer i detta syfte.

| (3) | Att
  medlemsstaterna rapporterar
  relevanta
  uppgifter
  i fullständig form och vid läglig tidpunkt
  är
  väsentligt
  för att kommissionen ska kunna övervaka, se över och bedöma hur lagstiftningen fungerar med avseende på de eftersträvade målen och därmed ge underlag för en framtida utvärdering av lagstiftningen i enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (49). I flera lagstiftningsakter inom miljöområdet bör bestämmelser läggas till med tanke på den framtida utvärderingen av dessa akter på grundval av uppgifter som samlats in under genomförandet, eventuellt kompletterade med ytterligare vetenskapliga, analytiska data. Mot den bakgrunden behövs det relevanta data som gör det möjligt att bättre bedöma unionslagstiftningens effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde. Det är därför nödvändigt att säkerställa att det finns lämpliga rapporteringsmekanismer som också kan fungera som indikatorer i detta syfte
  , både för beslutsfattarna och för allmänheten
  . |
| --- | --- |

(3)

Att
  medlemsstaterna rapporterar
  relevanta
  uppgifter
  i fullständig form och vid läglig tidpunkt
  är
  väsentligt
  för att kommissionen ska kunna övervaka, se över och bedöma hur lagstiftningen fungerar med avseende på de eftersträvade målen och därmed ge underlag för en framtida utvärdering av lagstiftningen i enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (49). I flera lagstiftningsakter inom miljöområdet bör bestämmelser läggas till med tanke på den framtida utvärderingen av dessa akter på grundval av uppgifter som samlats in under genomförandet, eventuellt kompletterade med ytterligare vetenskapliga, analytiska data. Mot den bakgrunden behövs det relevanta data som gör det möjligt att bättre bedöma unionslagstiftningens effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde. Det är därför nödvändigt att säkerställa att det finns lämpliga rapporteringsmekanismer som också kan fungera som indikatorer i detta syfte
  , både för beslutsfattarna och för allmänheten
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Enligt utvärderingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG (50) finns det ett behov av att samordna tidsfristerna för rapportering av bullerkartor och handlingsplaner så att tillräcklig tid medges för ett offentligt samråd om handlingsplanerna. Därför bör tidsfristen för översynen eller ändringen av handlingsplanerna som en engångsåtgärd flyttas fram ett år så att tidsfristen för nästa omgång handlingsplaner (fjärde omgången) inte är den 18 juli 2023 utan den 18 juli 2024. Från och med den fjärde omgången kommer medlemsstaterna således att ha omkring två år på sig från det att bullerkartorna utarbetas tills översynen eller ändringen av handlingsplanerna måste vara slutförd, i stället för som nu ett år. För de följande omgångarna handlingsplaner kommer den femåriga cykeln för översyn eller ändring sedan att återupptas. För att bättre uppfylla målen i direktiv 2002/49/EG och skapa en grund för utarbetande av åtgärder på unionsnivå bör medlemsstaternas rapportering dessutom ske på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att öka allmänhetens deltagande genom att införa ett krav på att
  viss
  information ska göras tillgänglig för allmänheten. Samtidigt bör denna skyldighet samordnas med annan unionslagstiftning, exempelvis direktiv 2007/2/EG, utan att de praktiska kraven dubbleras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Enligt utvärderingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG (50) finns det ett behov av att samordna tidsfristerna för rapportering av bullerkartor och handlingsplaner så att tillräcklig tid medges för ett offentligt samråd om handlingsplanerna. Därför bör tidsfristen för översynen eller ändringen av handlingsplanerna som en engångsåtgärd flyttas fram ett år så att tidsfristen för nästa omgång handlingsplaner (fjärde omgången) inte är den 18 juli 2023 utan den 18 juli 2024. Från och med den fjärde omgången kommer medlemsstaterna således att ha omkring två år på sig från det att bullerkartorna utarbetas tills översynen eller ändringen av handlingsplanerna måste vara slutförd, i stället för som nu ett år. För de följande omgångarna handlingsplaner kommer den femåriga cykeln för översyn eller ändring sedan att återupptas. För att bättre uppfylla målen i direktiv 2002/49/EG och skapa en grund för utarbetande av åtgärder på unionsnivå bör medlemsstaternas rapportering dessutom ske på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att öka allmänhetens deltagande genom att införa ett krav på att
  viss
  information ska göras tillgänglig för allmänheten. Samtidigt bör denna skyldighet samordnas med annan unionslagstiftning, exempelvis direktiv 2007/2/EG, utan att de praktiska kraven dubbleras.

| (5) | Enligt utvärderingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG (50) finns det ett behov av att samordna tidsfristerna för rapportering av bullerkartor och handlingsplaner så att tillräcklig tid medges för ett offentligt samråd om handlingsplanerna. Därför bör tidsfristen för översynen eller ändringen av handlingsplanerna som en engångsåtgärd flyttas fram ett år så att tidsfristen för nästa omgång handlingsplaner (fjärde omgången) inte är den 18 juli 2023 utan den 18 juli 2024. Från och med den fjärde omgången kommer medlemsstaterna således att ha omkring två år på sig från det att bullerkartorna utarbetas tills översynen eller ändringen av handlingsplanerna måste vara slutförd, i stället för som nu ett år. För de följande omgångarna handlingsplaner kommer den femåriga cykeln för översyn eller ändring sedan att återupptas. För att bättre uppfylla målen i direktiv 2002/49/EG och skapa en grund för utarbetande av åtgärder på unionsnivå bör medlemsstaternas rapportering dessutom ske på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att öka allmänhetens deltagande genom att införa ett krav på att
  heltäckande, exakt och jämförbar
  information ska göras tillgänglig för allmänheten. Samtidigt bör denna skyldighet samordnas med annan unionslagstiftning, exempelvis direktiv 2007/2/EG, utan att de praktiska kraven dubbleras. |
| --- | --- |

(5)

Enligt utvärderingen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG (50) finns det ett behov av att samordna tidsfristerna för rapportering av bullerkartor och handlingsplaner så att tillräcklig tid medges för ett offentligt samråd om handlingsplanerna. Därför bör tidsfristen för översynen eller ändringen av handlingsplanerna som en engångsåtgärd flyttas fram ett år så att tidsfristen för nästa omgång handlingsplaner (fjärde omgången) inte är den 18 juli 2023 utan den 18 juli 2024. Från och med den fjärde omgången kommer medlemsstaterna således att ha omkring två år på sig från det att bullerkartorna utarbetas tills översynen eller ändringen av handlingsplanerna måste vara slutförd, i stället för som nu ett år. För de följande omgångarna handlingsplaner kommer den femåriga cykeln för översyn eller ändring sedan att återupptas. För att bättre uppfylla målen i direktiv 2002/49/EG och skapa en grund för utarbetande av åtgärder på unionsnivå bör medlemsstaternas rapportering dessutom ske på elektronisk väg. Det är också nödvändigt att öka allmänhetens deltagande genom att införa ett krav på att
  heltäckande, exakt och jämförbar
  information ska göras tillgänglig för allmänheten. Samtidigt bör denna skyldighet samordnas med annan unionslagstiftning, exempelvis direktiv 2007/2/EG, utan att de praktiska kraven dubbleras.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | På grundval av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2007/2/EG och Refit-utvärderingen (52) är det, för att förenkla genomförandet av det direktivet och minska medlemsstaternas administrativa börda i samband med övervakningen, lämpligt att inte längre kräva att medlemsstaterna ska sända rapporter till kommissionen vart tredje år och att kommissionen ska lägga fram en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet. Kontrollen av rapporteringens ändamålsenlighet bekräftade för övrigt att sådana rapporter har begränsad användning (53). |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

På grundval av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2007/2/EG och Refit-utvärderingen (52) är det, för att förenkla genomförandet av det direktivet och minska medlemsstaternas administrativa börda i samband med övervakningen, lämpligt att inte längre kräva att medlemsstaterna ska sända rapporter till kommissionen vart tredje år och att kommissionen ska lägga fram en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet. Kontrollen av rapporteringens ändamålsenlighet bekräftade för övrigt att sådana rapporter har begränsad användning (53).

| (7) | På grundval av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2007/2/EG och Refit-utvärderingen (52) är det, för att förenkla genomförandet av det direktivet och minska medlemsstaternas administrativa börda i samband med övervakningen, lämpligt att inte längre kräva att medlemsstaterna ska sända rapporter till kommissionen vart tredje år och att kommissionen ska lägga fram en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet. Kontrollen av rapporteringens ändamålsenlighet bekräftade för övrigt att sådana rapporter har begränsad användning (53).
  Kommissionen bör dock fortsätta att med jämna mellanrum utvärdera direktivet och göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2007/2/EG och Refit-utvärderingen (52) är det, för att förenkla genomförandet av det direktivet och minska medlemsstaternas administrativa börda i samband med övervakningen, lämpligt att inte längre kräva att medlemsstaterna ska sända rapporter till kommissionen vart tredje år och att kommissionen ska lägga fram en sammanfattande rapport till Europaparlamentet och rådet. Kontrollen av rapporteringens ändamålsenlighet bekräftade för övrigt att sådana rapporter har begränsad användning (53).
  Kommissionen bör dock fortsätta att med jämna mellanrum utvärdera direktivet och göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det är nödvändigt att ändra rapporteringsskyldigheterna i artiklarna 43, 54
  och
  57 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU (56). De ändrade bestämmelserna, som syftar till att förbättra insynen och minska den administrativa bördan, omfattar upprättandet av en sökbar central databas med öppen åtkomst för icke-tekniska projektsammanfattningar och tillhörande utvärderingar i efterhand. De innebär också att kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa ett gemensamt format för överlämnandet av dessa icke-tekniska projektsammanfattningar och utvärderingar i efterhand. Bestämmelserna reglerar även tillhandahållandet av information om genomförandet och innebär att den statistiska rapport som kommissionen sammanställer vart tredje år ersätts med ett krav på upprättandet av en dynamisk central databas som handhas av kommissionen och ett krav på att information årligen ska göras tillgänglig för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det är nödvändigt att ändra rapporteringsskyldigheterna i artiklarna 43, 54
  och
  57 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU (56). De ändrade bestämmelserna, som syftar till att förbättra insynen och minska den administrativa bördan, omfattar upprättandet av en sökbar central databas med öppen åtkomst för icke-tekniska projektsammanfattningar och tillhörande utvärderingar i efterhand. De innebär också att kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa ett gemensamt format för överlämnandet av dessa icke-tekniska projektsammanfattningar och utvärderingar i efterhand. Bestämmelserna reglerar även tillhandahållandet av information om genomförandet och innebär att den statistiska rapport som kommissionen sammanställer vart tredje år ersätts med ett krav på upprättandet av en dynamisk central databas som handhas av kommissionen och ett krav på att information årligen ska göras tillgänglig för allmänheten.

| (9) | Det är nödvändigt att ändra rapporteringsskyldigheterna i artiklarna 43, 54, 57
  och 58
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU (56). De ändrade bestämmelserna, som syftar till att förbättra insynen och minska den administrativa bördan, omfattar upprättandet av en sökbar central databas med öppen åtkomst för icke-tekniska projektsammanfattningar och tillhörande utvärderingar i efterhand. De innebär också att kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa ett gemensamt format för överlämnandet av dessa icke-tekniska projektsammanfattningar och utvärderingar i efterhand. Bestämmelserna reglerar även tillhandahållandet av information om genomförandet och innebär att den statistiska rapport som kommissionen sammanställer vart tredje år ersätts med ett krav på upprättandet av en dynamisk central databas som handhas av kommissionen och ett krav på att information årligen ska göras tillgänglig för allmänheten.
  Mot bakgrund av en rapport från kommissionen 2017

   (56a)

  bör översynsklausulen i direktivet, i den form den fastställs i artikel 58, omprövas med tanke på en framtida översyn. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att ändra rapporteringsskyldigheterna i artiklarna 43, 54, 57
  och 58
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU (56). De ändrade bestämmelserna, som syftar till att förbättra insynen och minska den administrativa bördan, omfattar upprättandet av en sökbar central databas med öppen åtkomst för icke-tekniska projektsammanfattningar och tillhörande utvärderingar i efterhand. De innebär också att kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa ett gemensamt format för överlämnandet av dessa icke-tekniska projektsammanfattningar och utvärderingar i efterhand. Bestämmelserna reglerar även tillhandahållandet av information om genomförandet och innebär att den statistiska rapport som kommissionen sammanställer vart tredje år ersätts med ett krav på upprättandet av en dynamisk central databas som handhas av kommissionen och ett krav på att information årligen ska göras tillgänglig för allmänheten.
  Mot bakgrund av en rapport från kommissionen 2017

   (56a)

  bör översynsklausulen i direktivet, i den form den fastställs i artikel 58, omprövas med tanke på en framtida översyn.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Direktiven 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordningarna (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt förordningarna (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Direktiven 86/278/EEG, 2002/49/EG, 2004/35/EG, 2007/2/EG, 2009/147/EG och 2010/63/EU, förordningarna (EG) nr 166/2006 och (EU) nr 995/2010 samt förordningarna (EG) nr 338/97 och (EG) nr 2173/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 1 – led-1 (nytt)

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 2 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till:










  ”(da) | rumsliga datatjänster: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga datamängder eller tillhörande metadata, enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG

   (*1)

  , |

Kommissionens förslag

Ändring

-1.
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till:

”(da)

rumsliga datatjänster: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga datamängder eller tillhörande metadata, enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG

   (*1)

  ,

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 2 – punkt 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1a
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till: |
| | ”(db) | rumslig datamängd: identifierbara samlingar av rumsliga data, enligt definitionen i artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1a
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till:

”(db)

”(db)

rumslig datamängd: identifierbara samlingar av rumsliga data, enligt definitionen i artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG.”

rumslig datamängd: identifierbara samlingar av rumsliga data, enligt definitionen i artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG.”

Ändring 12

Ändring 12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 10 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | användarnas namn och adress samt platsen där slammet ska användas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

d)

användarnas namn och adress samt platsen där slammet ska användas.

användarnas namn och adress samt platsen där slammet ska användas.

utgår

utgår

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 10 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | all annan information om införlivandet och genomförandet av detta direktiv som medlemsstaterna lämnar till kommissionen i enlighet med artikel 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

all annan information om införlivandet och genomförandet av detta direktiv som medlemsstaterna lämnar till kommissionen i enlighet med artikel 17.

all annan information om införlivandet och genomförandet av detta direktiv som medlemsstaterna lämnar till kommissionen i enlighet med artikel 17.

utgår

utgår

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rumsliga datatjänster
  enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG*
  ska användas för att presentera de rumsliga datamängder som ingår i den information som registreras i dessa register. | Rumsliga datatjänster ska användas för att presentera de rumsliga datamängder som ingår i den information som registreras i dessa register. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rumsliga datatjänster
  enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG*
  ska användas för att presentera de rumsliga datamängder som ingår i den information som registreras i dessa register.

enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG*

Rumsliga datatjänster ska användas för att presentera de rumsliga datamängder som ingår i den information som registreras i dessa register.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 10 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De register som avses i punkt 1 ska göras tillgängliga för allmänheten varje kalenderår, senast tre månader efter utgången av det berörda kalenderåret, i ett konsoliderat format enligt bilagan till kommissionens beslut 94/741/EG** eller i ett annat format som fastställs i enlighet med artikel 17. | De register som avses i punkt 1 ska göras tillgängliga för allmänheten
  i lättåtkomlig form
  varje kalenderår, senast tre månader efter utgången av det berörda kalenderåret, i ett konsoliderat format enligt bilagan till kommissionens beslut 94/741/EG** eller i ett annat format som fastställs i enlighet med artikel 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De register som avses i punkt 1 ska göras tillgängliga för allmänheten varje kalenderår, senast tre månader efter utgången av det berörda kalenderåret, i ett konsoliderat format enligt bilagan till kommissionens beslut 94/741/EG** eller i ett annat format som fastställs i enlighet med artikel 17.

De register som avses i punkt 1 ska göras tillgängliga för allmänheten
  i lättåtkomlig form
  varje kalenderår, senast tre månader efter utgången av det berörda kalenderåret, i ett konsoliderat format enligt bilagan till kommissionens beslut 94/741/EG** eller i ett annat format som fastställs i enlighet med artikel 17.

i lättåtkomlig form

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Uppgifter om behandlingsmetoder och analysresultat ska
  på begäran
  lämnas till de behöriga myndigheterna. | 3.   Uppgifter om behandlingsmetoder och analysresultat ska lämnas till de behöriga myndigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Uppgifter om behandlingsmetoder och analysresultat ska
  på begäran
  lämnas till de behöriga myndigheterna.

3.   Uppgifter om behandlingsmetoder och analysresultat ska lämnas till de behöriga myndigheterna.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 86/278/EEG

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa det format i vilket medlemsstaterna ska lämna information om genomförandet av direktiv 86/278/EEG i enlighet med artikel 10 i det här direktivet. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2. Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på de uppgifter som medlemsstaterna gjort tillgängliga enligt artiklarna 10 och 17.” | ”Kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa det format i vilket medlemsstaterna ska lämna information om genomförandet av direktiv 86/278/EEG i enlighet med artikel 10 i det här direktivet. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2. Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på de uppgifter som medlemsstaterna gjort tillgängliga enligt artiklarna 10 och 17.
  Med ledning av dessa uppgifter ska kommissionen vid behov också lägga fram lämpliga förslag i syfte att förbättra skyddet för marken och för miljön.
  ”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa det format i vilket medlemsstaterna ska lämna information om genomförandet av direktiv 86/278/EEG i enlighet med artikel 10 i det här direktivet. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2. Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på de uppgifter som medlemsstaterna gjort tillgängliga enligt artiklarna 10 och 17.”

”Kommissionen ges befogenhet att genom en genomförandeakt fastställa det format i vilket medlemsstaterna ska lämna information om genomförandet av direktiv 86/278/EEG i enlighet med artikel 10 i det här direktivet. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2. Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på de uppgifter som medlemsstaterna gjort tillgängliga enligt artiklarna 10 och 17.
  Med ledning av dessa uppgifter ska kommissionen vid behov också lägga fram lämpliga förslag i syfte att förbättra skyddet för marken och för miljön.
  ”.

Med ledning av dessa uppgifter ska kommissionen vid behov också lägga fram lämpliga förslag i syfte att förbättra skyddet för marken och för miljön.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4

Artikel 2 – led 4

Direktiv 2002/49/EG

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader från de datum som anges i artikel 7 respektive 8. Medlemsstaterna ska härvid endast rapportera informationen i elektronisk form till
  det centrala
  dataregister
  som ska upprättas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 13.3
  . Om en medlemsstat önskar uppdatera information ska den, när den uppdaterade informationen görs tillgänglig i det centrala dataregistret, beskriva skillnaderna mellan den uppdaterade och den ursprungliga informationen samt ange skälen för uppdateringen.”. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader från de datum som anges i artikel 7 respektive 8. Medlemsstaterna ska härvid endast rapportera informationen i elektronisk form till
  ett obligatoriskt centralt
  dataregister. Om en medlemsstat önskar uppdatera information ska den, när den uppdaterade informationen görs tillgänglig i det centrala dataregistret, beskriva skillnaderna mellan den uppdaterade och den ursprungliga informationen samt ange skälen för uppdateringen.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader från de datum som anges i artikel 7 respektive 8. Medlemsstaterna ska härvid endast rapportera informationen i elektronisk form till
  det centrala
  dataregister
  som ska upprättas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 13.3
  . Om en medlemsstat önskar uppdatera information ska den, när den uppdaterade informationen görs tillgänglig i det centrala dataregistret, beskriva skillnaderna mellan den uppdaterade och den ursprungliga informationen samt ange skälen för uppdateringen.”.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplanerna som avses i bilaga VI sänds till kommissionen inom sex månader från de datum som anges i artikel 7 respektive 8. Medlemsstaterna ska härvid endast rapportera informationen i elektronisk form till
  ett obligatoriskt centralt
  dataregister. Om en medlemsstat önskar uppdatera information ska den, när den uppdaterade informationen görs tillgänglig i det centrala dataregistret, beskriva skillnaderna mellan den uppdaterade och den ursprungliga informationen samt ange skälen för uppdateringen.”.

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Direktiv 2002/49/EG

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | Efter artikel 10.2 ska följande punkt införas:




  ”2a
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att komplettera detta direktiv när det gäller upprättandet av det obligatoriska centrala dataregister som avses i punkt 2 samt närmare bestämmelser för den digitala mekanism för informationsutbyte som ska användas för delning av information från de strategiska bullerkartorna och sammanfattningarna av handlingsplaner.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

Efter artikel 10.2 ska följande punkt införas:

”2a
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 12a för att komplettera detta direktiv när det gäller upprättandet av det obligatoriska centrala dataregister som avses i punkt 2 samt närmare bestämmelser för den digitala mekanism för informationsutbyte som ska användas för delning av information från de strategiska bullerkartorna och sammanfattningarna av handlingsplaner.”

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4b (nytt)

Artikel 2 – led 4b (nytt)

Direktiv 2002/49/EG

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b. | Följande artikel ska läggas till:




  ”Artikel 12a




  Utövande av delegeringen





  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.






  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10.2a ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... [dagen då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.






  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 10.2a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.






  4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (*2)

  .






  5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.






  6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 10.2a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.

4b.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 12a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10.2a ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ... [dagen då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 10.2a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (*2)

  .

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 10.2a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 5

Artikel 2 – led 5

Direktiv 2002/49/EG

Bilaga VI – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | I bilaga VI ska punkt 3
  ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

I bilaga VI ska punkt 3
  ersättas med följande:

ersättas med följande:

| 5. | I bilaga VI ska punkt 3
  utgå. |
| --- | --- |

5.

I bilaga VI ska punkt 3
  utgå.

utgå.

| 3. | Mekanism för informationsutbyte



  Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån utveckla en obligatorisk mekanism för digitalt informationsutbyte, för delning av den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplaner som avses i artikel 10.2, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 13.3.”. |
| --- | --- |

3.

3.

Mekanism för informationsutbyte

Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån utveckla en obligatorisk mekanism för digitalt informationsutbyte, för delning av den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplaner som avses i artikel 10.2, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 13.3.”.

Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån utveckla en obligatorisk mekanism för digitalt informationsutbyte, för delning av den information från strategiska bullerkartor och de sammanfattningar av handlingsplaner som avses i artikel 10.2, i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 13.3.”.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led - 1 (nytt)

Artikel 3 – led - 1 (nytt)

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 2 – punkt 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till:











  ”16a. | rumsliga datatjänster: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga datamängder eller tillhörande metadata, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG

   (*3)

  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.
     
  I artikel 2 ska följande led läggas till:

”16a.

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att adekvat och aktuell information, åtminstone om överhängande hot om skada, är tillgänglig för allmänheten i ett öppet dataformat online i enlighet med bilaga VI till detta direktiv och artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG*. För varje tillbud ska minst den information som anges i bilaga VI till detta direktiv tillhandahållas. | 1.
     Medlemsstaterna ska säkerställa att adekvat och aktuell information, åtminstone om överhängande hot om skada, är tillgänglig för allmänheten
  och för kommissionen
  i ett öppet dataformat online i enlighet med bilaga VI till detta direktiv och artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG*. För varje tillbud ska minst den information som anges i bilaga VI till detta direktiv tillhandahållas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att adekvat och aktuell information, åtminstone om överhängande hot om skada, är tillgänglig för allmänheten i ett öppet dataformat online i enlighet med bilaga VI till detta direktiv och artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG*. För varje tillbud ska minst den information som anges i bilaga VI till detta direktiv tillhandahållas.

1.
     Medlemsstaterna ska säkerställa att adekvat och aktuell information, åtminstone om överhängande hot om skada, är tillgänglig för allmänheten
  och för kommissionen
  i ett öppet dataformat online i enlighet med bilaga VI till detta direktiv och artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG*. För varje tillbud ska minst den information som anges i bilaga VI till detta direktiv tillhandahållas.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 18a för att ändra bilaga VI till detta direktiv i fråga om de närmare kriterierna för klassificering av miljöskadans omfattning och typ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska anta en delegerad akt i enlighet med artikel 18a för att ändra bilaga VI till detta direktiv i fråga om de närmare kriterierna för klassificering av miljöskadans omfattning och typ.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Rumsliga datatjänster
  enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG**
  ska användas för att presentera de rumsliga datamängder, exempelvis ett tillbuds rumsliga lokalisering, som ingår i den information som avses i punkt 1. | 2.   Rumsliga datatjänster ska användas för att presentera de rumsliga datamängder, exempelvis ett tillbuds rumsliga lokalisering, som ingår i den information som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Rumsliga datatjänster
  enligt definitionen i artikel 3.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG**
  ska användas för att presentera de rumsliga datamängder, exempelvis ett tillbuds rumsliga lokalisering, som ingår i den information som avses i punkt 1.

2.   Rumsliga datatjänster ska användas för att presentera de rumsliga datamängder, exempelvis ett tillbuds rumsliga lokalisering, som ingår i den information som avses i punkt 1.

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på den information som medlemsstaterna gjort tillgänglig enligt punkt 1. | 3.   Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på den information som medlemsstaterna gjort tillgänglig enligt punkt 1
  , och med jämna mellanrum uppdatera den
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på den information som medlemsstaterna gjort tillgänglig enligt punkt 1.

3.   Kommissionens avdelningar ska offentliggöra en unionsomfattande översikt, inklusive kartor, som grundas på den information som medlemsstaterna gjort tillgänglig enligt punkt 1
  , och med jämna mellanrum uppdatera den
  .

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska
  regelbundet
  utvärdera detta direktiv. Utvärderingen ska bland annat grundas på | 4.   Kommissionen ska
  senast den 1 januari 2022 och därefter minst vart femte år,
  utvärdera detta direktiv
  och dess genomförande
  . Utvärderingen ska
  göras tillgänglig för allmänheten, och
  bland annat grundas på |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska
  regelbundet
  utvärdera detta direktiv. Utvärderingen ska bland annat grundas på

4.   Kommissionen ska
  senast den 1 januari 2022 och därefter minst vart femte år,
  utvärdera detta direktiv
  och dess genomförande
  . Utvärderingen ska
  göras tillgänglig för allmänheten, och
  bland annat grundas på

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 4 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | en analys av utvecklingen och de relevanta förändringarna i medlemsstaterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

en analys av utvecklingen och de relevanta förändringarna i medlemsstaterna,

en analys av utvecklingen och de relevanta förändringarna i medlemsstaterna,

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska vid läglig tidpunkt till Europaparlamentet och rådet rapportera om resultaten av den utvärdering som avses i punkt 4, och vid behov låta rapporterna åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska vid läglig tidpunkt till Europaparlamentet och rådet rapportera om resultaten av den utvärdering som avses i punkt 4, och vid behov låta rapporterna åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

Artikel 3 – led 2

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Vid den utvärdering som avses i punkt 4 ska det också övervägas om definitionen av begreppet ”miljöskada” enligt definitionen i artikel 2.1 behöver utvidgas, samt om detta direktiv även bör utsträckas till att omfatta skador på människors hälsa, för att man också ska få med skador på luft, vilka kan medföra stora hälsorisker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Vid den utvärdering som avses i punkt 4 ska det också övervägas om definitionen av begreppet ”miljöskada” enligt definitionen i artikel 2.1 behöver utvidgas, samt om detta direktiv även bör utsträckas till att omfatta skador på människors hälsa, för att man också ska få med skador på luft, vilka kan medföra stora hälsorisker.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2a (nytt)

Artikel 3 – led 2a (nytt)

Direktiv 2004/35/EG

Artikel 18a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 18a




  Utövande av delegeringen





  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.






  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 18.1a ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen för denna förordnings ikraftträdande].






  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 18.1a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.






  4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (*4)

  .






  5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.






  6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 18.1a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 18.1a ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen för denna förordnings ikraftträdande].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 18.1a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (*4)

  .

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 18.1a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 3

Artikel 3 – led 3

Direktiv 2004/35/EG

Bilaga VI – led 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den information som avses i artikel 18.1 ska
  hänföra sig till
  utsläpp, händelser eller tillbud som orsakar en miljöskada eller framkallar ett överhängande hot om en sådan skada, och följande information och uppgifter ska anges för varje tillfälle: | Den information som avses i artikel 18.1 ska
  innefatta en förteckning över
  utsläpp, händelser eller tillbud som orsakar en miljöskada eller framkallar ett överhängande hot om en sådan skada, och följande information och uppgifter ska anges för varje tillfälle: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den information som avses i artikel 18.1 ska
  hänföra sig till
  utsläpp, händelser eller tillbud som orsakar en miljöskada eller framkallar ett överhängande hot om en sådan skada, och följande information och uppgifter ska anges för varje tillfälle:

hänföra sig till

Den information som avses i artikel 18.1 ska
  innefatta en förteckning över
  utsläpp, händelser eller tillbud som orsakar en miljöskada eller framkallar ett överhängande hot om en sådan skada, och följande information och uppgifter ska anges för varje tillfälle:

innefatta en förteckning över

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 3

Artikel 3 – led 3

Direktiv 2004/35/EG

Bilaga VI – led 7 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Relevanta rättsliga förfaranden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Relevanta rättsliga förfaranden.

Relevanta rättsliga förfaranden.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 1 – led aa (nytt)

Artikel 4 – led 1 – led aa (nytt)

Direktiv 2007/2/EG

Artikel 21 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | I punkt 2 ska följande led införas:










  ”ca) | en analys av utvecklingen av infrastrukturen för Inspire i medlemsstaterna,” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

I punkt 2 ska följande led införas:

I punkt 2 ska följande led införas:

”ca)

”ca)

en analys av utvecklingen av infrastrukturen för Inspire i medlemsstaterna,”

en analys av utvecklingen av infrastrukturen för Inspire i medlemsstaterna,”

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 2

Artikel 4 – led 2

Direktiv 2007/2/EG

Artikel 23 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska
  regelbundet
  utvärdera detta direktiv. Utvärderingen ska bland annat grundas på | Kommissionen ska
  senast den 1 januari 2022 och därefter minst vart femte år,
  utvärdera detta direktiv
  och dess genomförande, och göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten
  . Utvärderingen ska bland annat grundas på |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska
  regelbundet
  utvärdera detta direktiv. Utvärderingen ska bland annat grundas på

regelbundet

Kommissionen ska
  senast den 1 januari 2022 och därefter minst vart femte år,
  utvärdera detta direktiv
  och dess genomförande, och göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten
  . Utvärderingen ska bland annat grundas på

senast den 1 januari 2022 och därefter minst vart femte år,

och dess genomförande, och göra utvärderingen tillgänglig för allmänheten

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led 2

Artikel 4 – led 2

Direktiv 2007/2/EG

Artikel 23 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska vid läglig tidpunkt till Europaparlamentet och rådet rapportera om resultaten av den utvärdering som avses i andra stycket, och vid behov låta rapporterna åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska vid läglig tidpunkt till Europaparlamentet och rådet rapportera om resultaten av den utvärdering som avses i andra stycket, och vid behov låta rapporterna åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag.

Kommissionen ska vid läglig tidpunkt till Europaparlamentet och rådet rapportera om resultaten av den utvärdering som avses i andra stycket, och vid behov låta rapporterna åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led 1

Artikel 5 – led 1

Direktiv 2009/147/EG

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vart sjätte år, samtidigt som den rapport som utarbetas i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 92/43/EEG*, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta direktiv och om de viktigaste resultaten av dessa åtgärder. Rapporten ska i synnerhet omfatta information om status och trender för de vilda fågelarter som skyddas genom detta direktiv, de hot och det tryck som de utsätts för, de bevarandeåtgärder som har vidtagits med avseende på dem och information om hur nätverket av särskilda skyddsområden har bidragit till uppnåendet av målen i artikel 2 i detta direktiv. | 1.   Medlemsstaterna ska vart sjätte år, samtidigt som den rapport som utarbetas i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 92/43/EEG*, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta direktiv och om de viktigaste resultaten av dessa åtgärder. Rapporten ska
  göras tillgänglig för allmänheten och
  i synnerhet omfatta information om status och trender för de vilda fågelarter som skyddas genom detta direktiv, de hot och det tryck som de utsätts för, de bevarandeåtgärder som har vidtagits med avseende på dem och information om hur nätverket av särskilda skyddsområden har bidragit till uppnåendet av målen i artikel 2 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska vart sjätte år, samtidigt som den rapport som utarbetas i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 92/43/EEG*, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta direktiv och om de viktigaste resultaten av dessa åtgärder. Rapporten ska i synnerhet omfatta information om status och trender för de vilda fågelarter som skyddas genom detta direktiv, de hot och det tryck som de utsätts för, de bevarandeåtgärder som har vidtagits med avseende på dem och information om hur nätverket av särskilda skyddsområden har bidragit till uppnåendet av målen i artikel 2 i detta direktiv.

1.   Medlemsstaterna ska vart sjätte år, samtidigt som den rapport som utarbetas i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 92/43/EEG*, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta direktiv och om de viktigaste resultaten av dessa åtgärder. Rapporten ska
  göras tillgänglig för allmänheten och
  i synnerhet omfatta information om status och trender för de vilda fågelarter som skyddas genom detta direktiv, de hot och det tryck som de utsätts för, de bevarandeåtgärder som har vidtagits med avseende på dem och information om hur nätverket av särskilda skyddsområden har bidragit till uppnåendet av målen i artikel 2 i detta direktiv.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led 2

Artikel 5 – led 2

Direktiv 2009/147/EG

Artikel 12 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån vart sjätte år utarbeta en sammanfattande rapport som grundas på den information som avses i punkt 1.”. | 2.   Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån vart sjätte år utarbeta
  och offentliggöra
  en sammanfattande rapport som grundas på den information som avses i punkt 1.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån vart sjätte år utarbeta en sammanfattande rapport som grundas på den information som avses i punkt 1.”.

2.   Kommissionen ska med bistånd av Europeiska miljöbyrån vart sjätte år utarbeta
  och offentliggöra
  en sammanfattande rapport som grundas på den information som avses i punkt 1.”.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Direktiv 2010/63/EU

Artikel 54 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionens avdelningar
  ska
  offentliggöra en unionsomfattande översikt som grundas på
  den
  information
  som medlemsstaterna tillhandahåller
  . | Senast sex månader efter att medlemsstaterna tillhandahållit den information som avses i andra stycket ska
  kommissionens avdelningar offentliggöra
  och med jämna mellanrum uppdatera
  en unionsomfattande översikt som grundas på
  denna
  information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionens avdelningar
  ska
  offentliggöra en unionsomfattande översikt som grundas på
  den
  information
  som medlemsstaterna tillhandahåller
  .

ska

den

som medlemsstaterna tillhandahåller

Senast sex månader efter att medlemsstaterna tillhandahållit den information som avses i andra stycket ska
  kommissionens avdelningar offentliggöra
  och med jämna mellanrum uppdatera
  en unionsomfattande översikt som grundas på
  denna
  information.

Senast sex månader efter att medlemsstaterna tillhandahållit den information som avses i andra stycket ska

och med jämna mellanrum uppdatera

denna

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 2b (nytt)

Artikel 6 – led 2b (nytt)

Direktiv 2010/63/EU

Artikel 54 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska i enlighet med det
  föreskrivande förfarande
  som avses i artikel 56.3 fastställa ett gemensamt format och informationsinnehåll för överlämnandet av den information som avses i punkterna 1, 2 och 3.”. | 4.   Kommissionen ska i enlighet med det
  granskningsförfarande
  som avses i artikel 56.3 fastställa ett gemensamt format och informationsinnehåll för överlämnandet av den information som avses i punkterna 1, 2 och 3.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska i enlighet med det
  föreskrivande förfarande
  som avses i artikel 56.3 fastställa ett gemensamt format och informationsinnehåll för överlämnandet av den information som avses i punkterna 1, 2 och 3.”.

4.   Kommissionen ska i enlighet med det
  granskningsförfarande
  som avses i artikel 56.3 fastställa ett gemensamt format och informationsinnehåll för överlämnandet av den information som avses i punkterna 1, 2 och 3.”.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Artikel 6 – led 2a (nytt)

Direktiv 2010/63/EU

Artikel 56 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Artikel 56.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Artikel 56.3 ska ersättas med följande:

3.   När det hänvisas till denna punkt ska
  artiklarna
  5
  och 7
  i 
  beslut 1999/468/EG
  tillämpas
  , med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet
  .

| | ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska
  artikel 5
  i 
  förordning (EU) nr 182/2011
  tillämpas.” |
| --- | --- |

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska
  artikel 5
  i 
  förordning (EU) nr 182/2011
  tillämpas.”

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led 2

Artikel 7 – led 2

Förordning (EG) nr 166/2006

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska varje år till kommissionen på elektronisk väg lämna en rapport som innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 5.1 och 5.2 i det format
  och senast det datum
  som kommissionen fastställer genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2. Rapporten ska i vart fall lämnas senast nio månader efter rapporteringsårets slut. | 2.   Medlemsstaterna ska
  senast den 31 mars
  varje år till kommissionen på elektronisk väg lämna en rapport som innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 5.1 och 5.2 i det format som kommissionen fastställer genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2. Rapporten ska i vart fall lämnas senast nio månader efter rapporteringsårets slut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska varje år till kommissionen på elektronisk väg lämna en rapport som innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 5.1 och 5.2 i det format
  och senast det datum
  som kommissionen fastställer genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2. Rapporten ska i vart fall lämnas senast nio månader efter rapporteringsårets slut.

2.   Medlemsstaterna ska
  senast den 31 mars
  varje år till kommissionen på elektronisk väg lämna en rapport som innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 5.1 och 5.2 i det format som kommissionen fastställer genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2. Rapporten ska i vart fall lämnas senast nio månader efter rapporteringsårets slut.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 1

Artikel 8 – led 1

Förordning (EU) nr 995/2010

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år för allmänheten tillgängliggöra information om tillämpningen av denna förordning under det föregående kalenderåret. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet och förfarandet för medlemsstaternas tillhandahållande av sådan information. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18.2. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år för allmänheten tillgängliggöra information om tillämpningen av denna förordning under det föregående kalenderåret. Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa formatet och förfarandet för medlemsstaternas tillhandahållande av sådan information. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18.2.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – led 1

Artikel 8 – led 1

Direktiv 995/2010/EU

Artikel 20 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Senast den 3 december
  2015
  och därefter vart
  sjätte
  år ska kommissionen se över denna förordnings funktion och ändamålsenlighet på grundval av information om och erfarenhet av tillämpningen av denna förordning, däribland att förhindra att timmer från olaglig avverkning eller trävaror som härrör från sådant timmer släpps ut på marknaden. Den ska i synnerhet beakta de administrativa konsekvenserna för små och medelstora företag och produktomfattning. Kommissionen ska avge en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag.”. | 3.   Senast den 3 december
  2021
  och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen se över denna förordnings funktion och ändamålsenlighet på grundval av information om och erfarenhet av tillämpningen av denna förordning, däribland att förhindra att timmer från olaglig avverkning eller trävaror som härrör från sådant timmer släpps ut på marknaden. Den ska i synnerhet beakta de administrativa konsekvenserna för små och medelstora företag och produktomfattning. Kommissionen ska avge en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Senast den 3 december
  2015
  och därefter vart
  sjätte
  år ska kommissionen se över denna förordnings funktion och ändamålsenlighet på grundval av information om och erfarenhet av tillämpningen av denna förordning, däribland att förhindra att timmer från olaglig avverkning eller trävaror som härrör från sådant timmer släpps ut på marknaden. Den ska i synnerhet beakta de administrativa konsekvenserna för små och medelstora företag och produktomfattning. Kommissionen ska avge en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag.”.

3.   Senast den 3 december
  2021
  och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen se över denna förordnings funktion och ändamålsenlighet på grundval av information om och erfarenhet av tillämpningen av denna förordning, däribland att förhindra att timmer från olaglig avverkning eller trävaror som härrör från sådant timmer släpps ut på marknaden. Den ska i synnerhet beakta de administrativa konsekvenserna för små och medelstora företag och produktomfattning. Kommissionen ska avge en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag.”.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 1

Artikel 9 – led 1

Förordning (EG) nr 2173/2005

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år för allmänheten tillgängliggöra information om tillämpningen av denna förordning under det föregående kalenderåret. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år för allmänheten tillgängliggöra information om tillämpningen av denna förordning under det föregående kalenderåret.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led 2

Artikel 9 – led 2

Förordning (EG) nr 2173/2005

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast i december 2021 och vart
  sjätte
  år därefter ska kommissionen på grundval av information om och erfarenheter av tillämpningen av denna förordning se över förordningens funktion och ändamålsenlighet. Den ska därvid beakta de framsteg som gjorts vid genomförandet av de frivilliga partnerskapsavtalen. Kommissionens ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av förslag till förbättringar av systemet med Flegtlicenser.”. | Senast i december 2021 och vart
  femte
  år därefter ska kommissionen på grundval av information om och erfarenheter av tillämpningen av denna förordning se över förordningens funktion och ändamålsenlighet. Den ska därvid beakta de framsteg som gjorts vid genomförandet av de frivilliga partnerskapsavtalen. Kommissionens ska
  vart femte år
  överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av förslag till förbättringar av systemet med Flegtlicenser.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast i december 2021 och vart
  sjätte
  år därefter ska kommissionen på grundval av information om och erfarenheter av tillämpningen av denna förordning se över förordningens funktion och ändamålsenlighet. Den ska därvid beakta de framsteg som gjorts vid genomförandet av de frivilliga partnerskapsavtalen. Kommissionens ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av förslag till förbättringar av systemet med Flegtlicenser.”.

sjätte

Senast i december 2021 och vart
  femte
  år därefter ska kommissionen på grundval av information om och erfarenheter av tillämpningen av denna förordning se över förordningens funktion och ändamålsenlighet. Den ska därvid beakta de framsteg som gjorts vid genomförandet av de frivilliga partnerskapsavtalen. Kommissionens ska
  vart femte år
  överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten av översynen, vid behov åtföljd av förslag till förbättringar av systemet med Flegtlicenser.”.

femte

vart femte år

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – led 1

Artikel 10 – led 1

Förordning (EG) nr 338/97

Artikel 15 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 ska de administrativa myndigheterna i medlemsstaterna, ett år före varje möte i partskonferensen till konventionen, till kommissionen överlämna all den information rörande den berörda föregående perioden som krävs för att utarbeta de rapporter som avses i artikel VIII.7 b i konventionen och likvärdig information rörande de bestämmelser i den här förordningen som inte omfattas av konventionens räckvidd.
  Vilken information som ska överlämnas och hur denna ska vara utformad ska fastställas av
  kommissionen i enlighet med det
  föreskrivande förfarande
  som avses i artikel 18.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 ska de administrativa myndigheterna i medlemsstaterna, ett år före varje möte i partskonferensen till konventionen, till kommissionen överlämna all den information rörande den berörda föregående perioden som krävs för att utarbeta de rapporter som avses i artikel VIII.7 b i konventionen och likvärdig information rörande de bestämmelser i den här förordningen som inte omfattas av konventionens räckvidd.
  Vilken information som ska överlämnas och hur denna ska vara utformad ska fastställas av
  kommissionen i enlighet med det
  föreskrivande förfarande
  som avses i artikel 18.2.

Vilken information som ska överlämnas och hur denna ska vara utformad ska fastställas av

föreskrivande förfarande

| c) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 ska de administrativa myndigheterna i medlemsstaterna, ett år före varje möte i partskonferensen till konventionen, till kommissionen överlämna all den information rörande den berörda föregående perioden som krävs för att utarbeta de rapporter som avses i artikel VIII.7 b i konventionen och likvärdig information rörande de bestämmelser i den här förordningen som inte omfattas av konventionens räckvidd. Kommissionen
  ska,
  i enlighet med det
  granskningsförfarande
  som avses i artikel 18.2,
  fastställa hur informationen ska vara utformad
  . |
| --- | --- |

c)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 ska de administrativa myndigheterna i medlemsstaterna, ett år före varje möte i partskonferensen till konventionen, till kommissionen överlämna all den information rörande den berörda föregående perioden som krävs för att utarbeta de rapporter som avses i artikel VIII.7 b i konventionen och likvärdig information rörande de bestämmelser i den här förordningen som inte omfattas av konventionens räckvidd. Kommissionen
  ska,
  i enlighet med det
  granskningsförfarande
  som avses i artikel 18.2,
  fastställa hur informationen ska vara utformad
  .

ska,

granskningsförfarande

fastställa hur informationen ska vara utformad

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – led 1a (nytt)

Artikel 10 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 338/97

Artikel 18 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 18.2 ska ersättas med följande: |
| 2.   När det hänvisas till denna
  artikel skall artiklarna
  5
  och 7
  i 
  beslut 1999/468/EG
  tillämpas
  , med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet
  . | ”2.   När det hänvisas till denna
  punkt ska artikel
  5 i 
  förordning (EU) nr 182/2011
  tillämpas.” |
| Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. När det gäller de uppgifter som ankommer på kommittén i enlighet med artikel 19.1 och 19.2 skall, om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. | |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 18.2 ska ersättas med följande:

Artikel 18.2 ska ersättas med följande:

2.   När det hänvisas till denna
  artikel skall artiklarna
  5
  och 7
  i 
  beslut 1999/468/EG
  tillämpas
  , med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet
  .

”2.   När det hänvisas till denna
  punkt ska artikel
  5 i 
  förordning (EU) nr 182/2011
  tillämpas.”

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. När det gäller de uppgifter som ankommer på kommittén i enlighet med artikel 19.1 och 19.2 skall, om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. När det gäller de uppgifter som ankommer på kommittén i enlighet med artikel 19.1 och 19.2 skall, om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

47

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

48

(47)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

47

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

48

(49)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

49

(49)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

49

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002).

50

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002).

50

(52)  COM(2016)0478 och SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 och SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

56

(56)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

56

(56a)  
  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén i enlighet med artikel 58 i direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål, COM(2017)0631.

56a

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén i enlighet med artikel 58 i direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål, COM(2017)0631.

---

Onsdagen den 24 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Europeiska unionens allmänna budget för 2019 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av budgeten (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (7),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 21 juni 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 21 juni 2018 (COM(2018)0600),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (8),

| — | med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2019 (COM(2018)0709) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2019 (COM(2018)0709) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019,

| — | med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0313/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0313/2018).

Avsnitt III

Översikt

| 1. | Europaparlamentet betonar att parlamentets behandling av 2019 års budget till fullo återspeglar de politiska prioriteringar som antogs av en överväldigande majoritet i parlamentets ovannämnda resolutioner av den 15 mars 2018 om de allmänna riktlinjerna och av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet. Parlamentet påminner om att det centrala i dessa prioriteringar är följande: hållbar tillväxt, innovation, konkurrenskraft, säkerhet, åtgärder för att ta itu med de grundläggande orsakerna till flykting- och migrationsströmmar, hantering av flykting- och migrationsströmmar, kampen mot klimatförändringar och övergången till hållbar energi, och ett särskilt fokus på ungdomar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att inför Förenade kungarikets utträde ur unionen behöver unionen de finansiella medel som krävs för att leva upp till medborgarnas förväntningar, för att unionen på ett effektivt sätt ska kunna ta itu med de många ovannämnda prioriteringar och utmaningar som den står inför och förbättra medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att unionens medborgare förväntar sig att unionen verkligen anstränger sig för att säkerställa ekonomisk tillväxt och främja nya arbetstillfällen på ett likformigt sätt i alla sina regioner. Parlamentet påminner om att för att dessa förväntningar ska kunna infrias krävs det investeringar i forskning och innovation, digitalisering, utbildning, infrastruktur och små och medelstora företag samt främjande av sysselsättning, särskilt för ungdomarna i Europa. Parlamentet uttrycker sitt missnöje med att rådet återigen föreslår nedskärningar i just de program som syftar till att göra unionens ekonomi mer konkurrenskraftig och innovativ. Parlamentet betonar dessutom att många av dessa program, t.ex. Horisont 2020, är kraftigt övertecknade, vilket är ett dåligt utnyttjande av resurser och innebär att många utmärkta projekt inte får något stöd. Parlamentet framhåller även att program såsom Erasmus+, Horisont 2020 och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) ger en tydlig bild av fördelarna med samarbete inom unionen och bidrar till att skapa en känsla av europeisk tillhörighet. Parlamentet beslutar därför att avsevärt stärka Erasmus+ och att stärka program som bidrar till tillväxt och nya arbetstillfällen, bland annat Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och Cosme. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att fullgöra de utfästelser som parlamentet gjorde under förhandlingarna om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), nämligen att begränsa effekten av Efsi-relaterade nedskärningar av Horisont 2020 och FSE inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Parlamentet föreslår därför att man kompenserar för dessa nedskärningar genom att återställa den ursprungliga årliga profilen för dessa två program för att göra det möjligt för dem att till fullo uppnå de mål som man enades om i samband med antagandet av den relevanta lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att ungdomsarbetslösheten fortfarande är oacceptabelt hög i vissa medlemsstater, särskilt i ekonomiskt eftersatta regioner, och att situationen för unga som varken arbetar eller studerar och långtidsarbetslösa är särskilt oroande. Parlamentet betonar att unga är den grupp som löper störst risk att drabbas av fattigdom och social och ekonomisk utestängning. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till ungdomssysselsättningsinitiativet över den nivå som kommissionen föreslagit. Parlamentet betonar att en sådan förstärkning inte på något sätt ska ses som en tidigareläggning av anslagen för ungdomssysselsättningsinitiativet som godkändes i samband med halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen och kräver att medlemsstaterna ökar anslagsutnyttjandet och skapar mer kvalitativ sysselsättning för ungdomar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om behovet av en kraftfull kamp mot fattigdom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken spelar en primär roll för utvecklingen och tillväxten i unionen och för konvergensen i medlemsstaterna och regionerna. Parlamentet betonar sitt åtagande att säkerställa tillräckliga anslag för de program som representerar ett av unionens centrala politikområden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att fonderna inom ramen för sammanhållningspolitiken varken direkt eller indirekt bör stödja omlokalisering enligt definitionen i artikel 2.61a i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter att säkerställa att bidrag från fonderna inte beviljas stödmottagare som har genomfört en omlokalisering inom fem år före ansökan om bidrag, och att se till att bidragen betalas tillbaka till fullo av stödmottagare som genomför en omlokalisering inom fem år efter det att de mottagit bidraget. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att enligt de nuvarande beräkningarna skulle endast 19,3 % av unionens budget för perioden 2014–2020 användas till klimatrelaterade åtgärder och att målet på 20 % – ett mål som föregick klimatavtalet i Paris – därmed inte skulle nås. Parlamentet inser att detta till stor del beror på förseningar i sammanhållningspolitiken och programmen för landsbygdsutveckling. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna, som förvaltar dem, att påskynda genomförandet och att fokusera på klimatrelaterade utgifter för att kompensera för de lägre anslagen under de första åren av den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan inom de program som har en enorm potential för att bidra till att uppnå det klimatrelaterade utgiftsmålet. Parlamentet vill också se en kraftfull, årlig konsolidering för att göra framsteg i riktning mot klimatintegrationsmålet, med konkreta och enhetliga skyddsåtgärder som garanterar att klimatsäkra budgetbeslut är i linje med unionens åtaganden enligt Parisavtalet, och med omfattande rapportering för att inleda initiativ om målen inte uppfylls. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att rubrik 3 till stor del har tagits i anspråk under de senaste åren för att hantera migrations- och flyktingutmaningen och att sådana åtgärder bör fortsätta och förstärkas så länge som det behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt kontrollera om anslagen under rubrik 3 är tillräckliga och att till fullo använda alla tillgängliga instrument för att i tid reagera på oförutsedda händelser på migrationsområdet som skulle kunna kräva ytterligare finansiering och att fästa särskild uppmärksamhet vid de öregioner som omfattas av artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet beslutar att öka anslagen till asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) för att till fullo täcka unionens behov på migrationsområdet, särskilt för att ge stöd till medlemsstaterna för att förbättra mottagningsförhållandena, åtgärder och praxis när det gäller integrationen av asylsökande och migranter och öka solidariteten och ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna samt en rättvis och effektiv återvändandepolitik. Parlamentet noterar på nytt att taket i rubrik 3 är otillräckligt för att tillhandahålla tillräckliga medel för dessa prioriteringars inre dimension samt för andra prioriterade program, t.ex. på områdena hälsa, livsmedelssäkerhet, säkerhet, rättvisa, medborgarskap och kultur. Parlamentet anser att de lokala myndigheternas beredvillighet att ge stöd till unionens vidarebosättningsprogram bör stödjas ytterligare genom den del av Amif som omfattas av direkt förvaltning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på att mot bakgrund av den senaste tidens oro för säkerheten runt om i unionen bör finansiering under rubrik 3 särskilt gå till åtgärder som leder till att öka säkerheten för unionens medborgare. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol), Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), Europeiska unionens byrå för rättsligt samarbete (Eurojust) och till den nya europeiska åklagarmyndigheten, som på grund av ökad arbetsbelastning och ytterligare uppgifter har haft brist på personal och finansiering de senaste åren. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att en del av lösningen på migrations- och flyktingutmaningen samt unionsmedborgarnas säkerhetsrelaterade oro består i att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration och att anslå tillräckliga finansiella medel till interna och externa instrument som syftar till att lösa problem som rör fattigdom, brist på sysselsättning, utbildning och ekonomiska möjligheter, instabilitet, konflikter och klimatförändringar i det europeiska grannskapet och Afrika. Parlamentet anser att unionen på bästa möjliga sätt bör utnyttja de finansiella medlen under rubrik 4, som har visat sig vara otillräckliga för att bemöta alla yttre utmaningar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar de utmaningar som det stora inflödet av migranter och asylsökande till vissa medlemsstater innebär. Parlamentet beklagar att alla ansträngningar för att skapa ett rättvist och humant system för hantering av migranter på unionsnivå hittills har misslyckats. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet inte varit vederbörligen involverat i diskussionerna om en förlängning av faciliteten för flyktingar i Turkiet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya initiativ inte får finansieras på bekostnad av unionens befintliga externa projekt. Parlamentet vidhåller, samtidigt som det påminner om sitt stöd för en förlängning av faciliteten för flyktingar i Turkiet, att unionens budget – med tanke på den ansträngda situationen under rubrik 4 när det gäller att hantera externa utmaningar, bland annat migration – bör bidra till finansieringen av den andra delen i samma proportion som för den första, dvs. 1 miljard EUR, medan medlemsstaterna bör bidra med 2 miljarder EUR till dess finansiering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att Turkiet är ett grannland, även när det gäller regional stabilitet, och betonar att Turkiet måste respektera internationell rätt i regionen och återgå till en reformväg som garanterar medborgarnas välfärd och fullständig respekt för alla deras rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet återställer alla nedskärningar som rådet föreslår i budgetförslaget för 2019 under samtliga rubriker, med begränsade undantag under rubrik 4 och underrubrik 1b. Parlamentet vägrar acceptera de föreslagna nedskärningarna av program som ger störst europeiskt mervärde, till exempel Horisont 2020 och FSE, som är två program som redan drabbats av omfördelningar till Efsi, eller majoriteten av nedskärningarna av den yttre politiken. Parlamentet betonar att logiken bakom rådets nedskärningar inte motiveras av de verkliga genomförandesiffrorna och innebär att man bortser från det varierande genomförandemönstret för vissa program. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att för att kunna finansiera alla akuta behov på ett tillfredsställande sätt och med tanke på de mycket små eller obefintliga marginalerna under vissa rubriker 2019, kommer alla tillgängliga medel avseende flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen att behöva användas. Parlamentet förväntar sig att rådet kommer att ställa sig bakom denna strategi och att det kommer att bli enkelt att komma överens i förlikningen, så att unionen kan vara situationen vuxen och på ett ändamålsenligt sätt möta de utmaningar som väntar, särskilt med tanke på att årets förlikning kommer att vara den sista före valet till Europaparlamentet i maj 2019. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet fastställer den övergripande anslagsnivån för 2019 till 166 340 415 936 EUR i åtagandebemyndiganden och 149 349 039 470 EUR i betalningsbemyndiganden, vilket innebär en ökning med 721 061 034 EUR i åtagandebemyndiganden jämfört med 2019 års budgetförslag. |
| --- | --- |

18.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 19. | Europaparlamentet motsätter sig rådets omotiverade nedskärningar på 794 miljoner EUR i underrubrik 1a, som står för lite mer än hälften av rådets övergripande nedskärningar av åtagandebemyndigandena i rubrikerna i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att sådana nedskärningar strider mot rådets uttalade politiska prioriteringar. Parlamentet är dessutom bekymrat över att de kan hindra genomförandet av program som spelar en avgörande roll när det gäller att skapa arbetstillfällen och tillväxt, vilket skulle kunna inverka negativt på ekonomin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller i samband med detta program såsom Horisont 2020 och FSE samt flaggskeppsprogrammen på rymdområdet, såsom Copernicus, som ger ett mycket stort europeiskt mervärde. Parlamentet beklagar de betydande nedskärningar som rådet gjort i den gemensamma strategiska ramen för forskning och innovation, vilket får en oerhört negativ inverkan på Horisont 2020, och beklagar särskilt nedskärningarna i relevanta budgetposter såsom Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik och Förstärkning av europeisk forskningsinfrastruktur. Parlamentet noterar också att många av dessa program utgör ett viktigt bidrag till kampen mot klimatförändringar och anser att detta bidrag bör stärkas. Parlamentet beslutar därför att återställa alla rådets nedskärningar och att dessutom till fullo återinföra den ursprungliga profilen för de Horisont 2020- och FSE-budgetposter som minskades till förmån för inbetalningar till Efsis garantifond. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att Erasmus+ fortfarande är ett ytterst uppskattat och enormt populärt program som främjar rörlighet för unga i utbildningssyfte och yrkesinriktad utbildning, vilket framgår av mängden mottagna ansökningar som med råge överskrider den tillgängliga finansieringen, och noterar också att programmet bidrar till att främja en stark känsla av europeisk identitet och ett incitament för unga att delta i den europeiska demokratin. Parlamentet beklagar djupt att budgetförslaget för 2019 för Erasmus+ ligger långt under det belopp som parlamentet förväntade sig, och att det är lägre än de planerade beloppen i den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att stärka utbildnings- och ungdomsdelarna av Erasmus+, som en naturlig följd av förstärkningen av ungdomssysselsättningsinitiativet under underrubrik 1b. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen efter offentliggörandet den 3 februari 2014 av sin första rapport om EU:s insatser mot korruption beslutade att inte fortsätta utarbetandet av årsrapporter utan i stället integrera insatserna mot korruption i den ekonomiska planeringsterminen. Parlamentet noterar att de landsspecifika rapporterna inom ramen för den ekonomiska planeringsterminen inte innehåller en tydlig beskrivning av nuläget och att de inte heller innehåller rekommendationer om åtgärder mot korruption för alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen att förelägga parlamentet en andra EU-rapport om insatserna mot korruption och att i detta sammanhang inte utvärdera insatserna mot korruption enbart i fråga om ekonomiska förluster, utan att också analysera korruptionens skadliga effekter på unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om vikten av att främja omfattande synergier mellan FSE:s transportdel och FSE:s digitala del i syfte att maximera den finansiella hävstången för projekt som syftar till att stimulera digitaliseringen av TEN-T-korridorerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet framhåller på nytt att små och medelstora företag är en viktig del av unionens ekonomi och spelar en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen i hela unionen. Parlamentet anser att det finns ett behov av att skapa ett gynnsamt företagsklimat för små och medelstora företag samt främja kluster och nätverk för små och medelstora företag och även stödja kooperativa företag med sociala, solidariska och etiska metoder. Parlamentet noterar dock med djup oro rådets nedskärningar i instrumentet för små och medelstora företag, vilket sänder ett motsägelsefullt budskap till företag i unionen. Parlamentet anser att unionens budget och dess stöd till tillgång till finansiering för nystartade företag och mikroföretag kan vara ett viktigt verktyg för att göra små och medelstora företag mer konkurrenskraftiga och mer innovativa och för att främja företagarandan i unionen. Parlamentet påminner i detta avseende om Cosme och Horisont 2020. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beslutar därför att ytterligare öka anslagen över nivån i budgetförslaget för 2019 och över nivån före inrättandet av Efsi, för de program som är avgörande för att stimulera tillväxt och sysselsättning och hantera klimatförändringar och som återspeglar allmänt överenskomna unionsprioriteringar, dvs. Erasmus+, Horisont 2020 (bland annat Marie Curie-programmet, Ledarskap i rymden, Europeiska forskningsrådet, instrumentet för små och medelstora företag), Cosme, FSE och EaSI. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet ökar därför nivån för åtagandebemyndigandena för underrubrik 1a över nivån i budgetförslaget för 2019 med 566 773 112 EUR (utan ett återställande av nivån före Efsi, kompensation för förslaget om europeiska arbetsmyndigheten, pilotprojekt och förberedande åtgärder), som ska finansieras inom den tillgängliga marginalen och genom ett ytterligare utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet att förnya unionens försvarsagenda, närmare bestämt genom avtalet om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram. Parlamentet uttrycker sin avsikt att ägna särskild uppmärksamhet åt kommissionens genomförande av de avtal som ingåtts med avseende på det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den europeiska solidaritetskåren, vilket bör redovisas i den ändringsskrivelse som kommissionen ska utfärda i den 16 oktober 2018. |
| --- | --- |

27.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 28. | Europaparlamentet välkomnar den minskande ungdomsarbetslösheten på unionsnivå som nu uppgår till 14,8 % (den 1 oktober 2018), men beklagar att nivån fortfarande är oacceptabelt hög i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar att för att ta itu med denna fråga är det viktigt att säkerställa en lämplig finansiering av ungdomsgarantisystemen genom ungdomssysselsättningsinitiativet och Europeiska socialfonden (ESF). Parlamentet välkomnar överenskommelsen om behovet av att tillhandahålla nya medel för ungdomssysselsättningsinitiativet och att ta med motsvarande anslag i budgetförslaget för 2019. Parlamentet anser emellertid att mot bakgrund av de utmaningar och risker som ungdomsarbetslösheten innebär bör ungdomssysselsättningsinitiativet få ökade anslag och beslutar därför att initiativet får 580 miljoner EUR i åtaganden 2019. Parlamentet anser att denna ökning är utöver det belopp för ungdomssysselsättningsinitiativet som för närvarande planerats för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen påskyndas för att komma till rätta med förseningarna. Parlamentet noterar att även om rådet inte har ifrågasatt nivån på de betalningsbemyndiganden som föreslagits av kommissionen kommer parlamentet att noggrant granska kommissionens uppdaterade prognoser för att anpassa betalningsbemyndigandena till de faktiska behoven så att man undviker att det på nytt byggs upp en eftersläpning i betalningarna i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att katastrofer tyvärr oftast drabbar dem med små möjligheter att skydda sig själva. Parlamentet noterar att insatser bör sättas in så snart som möjligt i samband med naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor för att minimera skador och rädda människor och egendom. Parlamentet framhåller behovet av ytterligare ökningar av medel, särskilt i de budgetposter som är kopplade till katastrofförebyggande och katastrofberedskap inom unionen, med beaktande av framför allt bränderna i Grekland, Spanien och Portugal (med tragiska dödsoffer som följd), som påverkar människor på ett dramatiskt och betydande sätt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | I enlighet med överenskommelsen om översynen av stödprogrammet för strukturreformer ställer sig Europaparlamentet bakom överföringen av 40 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 17,2 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden från underrubrik 1b till rubrik 2. |
| --- | --- |

31.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 32. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens förslag om att öka anslagen för att finansiera behoven inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) till stor del beror på att de tillgängliga inkomsterna för särskilda ändamål förväntas vara betydligt lägre under 2019. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar rådets nedskärningar med 310 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden (-0,52 % jämfört med budgetförslaget 2019) och - 328,13 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden (-0,57 % jämfört med budgetförslaget 2019), men anser att kommissionens ändringsskrivelse bör utgöra grunden för varje tillförlitlig översyn av EGFJ-anslag och återinför nivåerna i budgetförslaget för 2019 i enlighet med detta, i avvaktan på en prövning av denna ändringsskrivelse vid förlikningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beslutar att öka anslagen till krisstöd, särskilt för fläskkött med avseende på den afrikanska svinpesten, för att minska de negativa konsekvenserna för jordbrukare och arbetstagare i de regioner som drabbats hårdast av sjukdomen. Parlamentet beslutar att uttrycka sitt starka stöd för jordbrukssektorn i unionen genom att öka anslagen till frukt och grönsaker, för att ta itu med effekterna av krisen inom sektorn och effekterna av det ryska embargot samt för åtgärder för att hantera effekterna av Xylella fastidiosa och volatiliteten i priset på olivolja. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påpekar den väsentliga roll som unionens decentraliserade byråer spelar i fråga om miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet för att bistå unionen och medlemsstaterna att fatta välgrundade, vetenskapligt baserade beslut om att skydda och förbättra miljön och folkhälsan och samtidigt stärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att bemöta unionsmedborgarnas farhågor. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet beslutar att föreslå en ökning på 20 miljoner EUR över nivån för 2019 års budgetförslag för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för att främja innovation inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och säkerställa lönsamheten och hållbarheten för dessa utkomstmöjligheter i framtiden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beslutar i enlighet med Europa 2020-målen och unionens internationella åtaganden för att bekämpa klimatförändringarna, att föreslå en ökning på 15,6 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för 2019 för klimatrelaterade åtgärder. Parlamentet påminner dessutom om unionens åtagande att stoppa och vända nedgången för den biologiska mångfalden och understryker att denna ökning också bidrar till skyddet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Mot bakgrund av det framgångsrika slutförandet av förhandlingarna om översynen av stödprogrammet för strukturreformer beslutar Europaparlamentet att frigöra den reserv som införts av rådet för de belopp som överförts från underrubrik 1b. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet pekar på följderna av den extrema torka som drabbat medlemsstaterna under de senaste månaderna och som orsakar betydande förluster för jordbruket och äventyrar ett stort antal företag, och betonar i detta sammanhang behovet av att garantera stödåtgärder i syfte att bistå de värst drabbade jordbrukarna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beslutar att maximera användningen av anslagen för Poseiprogrammen i enlighet med den relevanta förordningen (9), och understryker hur viktiga dessa program är för jordbruksproducenternas motståndskraft, samt uppmärksammar den bräckliga ekonomiska situationen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet ökar därför åtagandebemyndigandena med 154,1 miljoner EUR, exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder, vilket innebär att det finns en marginal på 190,8 miljoner EUR under taket för åtagandena i rubrik 2. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att den fortsatta obalansen i livsmedelsförsörjningskedjan, där primärproducenternas ställning är betydligt svagare än andra aktörers ställning, bör leda till att kommissionen vidtar åtgärder för att förbättra transparensen i fråga om livsmedelsförsörjningskedjans priser och marginaler, för att garantera rättvisa producentpriser och därmed bättre inkomster för små och medelstora jordbrukare. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller de faktorer som hotar många skogsekosystem, till exempel spridningen av invasiva främmande arter, skadedjur (såsom tallvedsnematod och andra) och skogsbränder. Parlamentet anser att tillräckliga ekonomiska resurser bör tillhandahållas genom EU:s stödprogram och stödåtgärder för att utvärdera skogarnas ekologiska hälsa och växtskyddssituation samt deras återställande, bland annat återbeskogning. Parlamentet noterar att frågan om sådana resurser är särskilt viktig och brådskande i vissa medlemsstater, framför allt i Portugal, Grekland och Spanien efter upprepade bränder inom hela dessa territorier. |
| --- | --- |

43.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin långvariga övertygelse om att taket för rubrik 3 har visat sig vara helt otillräckligt för att i tillräcklig utsträckning finansiera den interna dimensionen av de väsentliga utmaningarna i samband med dels den inre säkerheten och medborgarnas säkerhet och dels flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet förväntar sig att trycket på dessa medlemsstaters migrations- och asylsystem, samt på deras gränser, kommer att förbli högt under 2019, liksom under kommande år, och anser därför att det behövs ytterligare finansiering på flykting- och migrationsområdet, även med tanke på framtida oförutsedda behov inom detta område. Parlamentet ökar därför anslagen till Amif när det gäller stöd till laglig migration till unionen och främjande av en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare samt förbättringar av rättvisa och effektiva återvändandestrategier, särskilt för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra integrationsåtgärderna för flyktingar och migranter, och särskilt för barn och ensamkommande minderåriga. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar ökningen av åtagandebemyndigandena för Amif för att finansiera den nya Dublin II-lagstiftningen (förutsatt att den antas i slutet av 2018) och avvisar rådets beslut att överföra motsvarande anslag till en reserv. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att ta itu med den inre säkerheten måste fortsätta att vara en av unionens viktigaste prioriteringar, och betonar den roll som fonden för inre säkerhet spelar som ett centralt finansieringsinstrument för att stödja medlemsstaterna på säkerhetsområdet, bland annat i kampen mot terrorism och radikalisering, allvarlig och organiserad brottslighet och cyberbrottslighet. Parlamentet beslutar därför att öka budgetanslagen för fonden för inre säkerhet, stärka stödet till gränsförvaltningen och ge stöd till offer för terroristhandlingar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påpekar den avgörande roll som unionens organ på området för rättsliga och inrikes frågor spelar när det gäller att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna för att ta itu med unionsmedborgarnas problem. Parlamentet beslutar att öka budgetanslagen och personalstyrkan för Europol, Cepol, eu-LISA, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet insisterar i samband med detta på att Europeiska åklagarmyndigheten ges tillräcklig finansiering och personal. Parlamentet noterar att i förslaget till budget för 2019 uppgår unionens bidrag till totalt 4 911 000 EUR. Parlamentet påpekar att detta anslag är avsett att täcka Europeiska åklagarmyndighetens utgifter för personal, infrastruktur, övriga administrativa utgifter samt operativa utgifter. Parlamentet noterar att det har anslagits medel endast för 35 tjänster, vilket innebär att när de 23 tjänsterna för europeiska åklagare har dragits bort återstår endast 12 tjänster för administrativa uppgifter. Parlamentet anser att detta inte är realistiskt, särskilt med tanke på att ytterligare två medlemsstater nyligen har beslutat att ansluta sig till europeiska åklagarmyndigheten. Parlamentet beslutar därför att tidigarelägga den ökning av antalet anställda som planeras till 2020, och att anpassa lönegraderna för chefsåklagaren och de europeiska åklagarna till Olafs och Europols ledningsnivå. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet beklagar rådets godtyckliga nedskärningar på mer än 35 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden till ett antal program på områdena kultur, medborgarskap, rättvisa och folkhälsa, trots dessa programs utmärkta genomförandegrad och trots den redan otillräckliga finansieringen som innebär att många högkvalitativa projekt inte får någon finansiering. Parlamentet återinför alla budgetposter till åtminstone nivån i budgetförslaget och föreslår ytterligare ökningar av relevanta budgetposter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar Kreativa Europas värde när det gäller att stödja unionens audiovisuella och kulturella sektorer och insisterar på att finansieringsnivåerna bör motsvara programmets ambitioner. Parlamentet efterlyser en ökning av åtagandebemyndigandena till delprogrammen Media och Kultur, bland annat för att komma till rätta med den låga andelen framgångsrika ansökningar. Parlamentet ökar också anslagen till multimedieåtgärder och till att stärka små och medelstora företags finansiella kapacitet i de europeiska kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om sitt stöd för program på områdena rättigheter, jämlikhet, medborgarskap och rättvisa. Parlamentet beslutar att öka åtagandebemyndigandena för instrument som avser icke-diskriminering och jämlikhet i allmänhet, särskilt Daphne-programmet, och att bekämpa könsrelaterat våld och upprätthålla kvinnors rättigheter och hbtqi+-personers rättigheter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att kultur- och utbildningsrelaterade projekt får stöd genom en rad unionsprogram och unionsinstrument, bland annat ESI-fonderna, Efsi och Horisont 2020. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att förbättra programöverskridande synergier för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av medlen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att fullt ut utnyttja de potentiella synergierna mellan olika EU-program – t.ex. Horisont 2020, FSE, Erasmus+, EaSI, Kreativa Europa och Cosme, Efsi och ESI-fonderna – för att stödja fler projekt inom de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet förstärker rubrik 3 med 127,75 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, med avseende på budgetförslaget, exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder, och föreslår att dessa ökningar finansieras genom ett ytterligare utnyttjande av särskilda instrument. |
| --- | --- |

54.

Rubrik 4 – Europa i världen

| 55. | Europaparlamentet betonar att de komplicerade geopolitiska utmaningar som unionen står inför omedelbart kräver en starkare närvaro av unionen i omvärlden. Parlamentet betonar återigen att unionens yttre åtgärder endast kan vara trovärdiga om de backas upp av tillräckliga ekonomiska resurser. Parlamentet påminner om att finansieringsbehoven är mycket större än den nuvarande storleken på rubrik 4 och efterlyser ett lämpligt manöverutrymme i händelse av oförutsedda externa kriser. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att genomförandet av målen för hållbar utveckling måste omfatta både unionens inre och yttre politik, och att särskilt fokus bör läggas på att tillhandahålla tillräckligt med livsmedel av god kvalitet, rent vatten och att bygga ytterligare bortskaffningsanläggningar för avloppsvatten för att uppnå hållbarhetsmål 2 och 6. Parlamentet uppmärksammar vidare omfattningen och konsekvenserna av energifattigdom i utvecklingsländerna och begär ytterligare åtgärder för att minska energifattigdomen i enlighet med hållbarhetsmål 7, särskilt i avlägset belägna landsbygdsområden i regioner som ligger utanför nätet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | I detta avseende bekräftar Europaparlamentet på nytt, i linje med sin ståndpunkt i ovannämnda resolution av den 5 juli 2018, att den nuvarande andelen av stödet till faciliteten för flyktingar i Turkiet från unionens budget (1 miljard EUR) och medlemsstaterna (2 miljarder EUR) bör bibehållas för finansieringen av den andra delen av faciliteten för flyktingar i Turkiet. Parlamentet beslutar därför att minska bidragen från unionens budget från 1,45 miljarder EUR till 450 miljoner EUR. Parlamentet anser att skillnaden i stället bör finansieras av medlemsstaternas bilaterala bidrag. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att främja fred, säkerhet och rättvisa i utvecklingsländerna om unionen ska kunna ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration och de humanitära utmaningarna i samband med migrationen i det södra grannskapet, såsom Libyen. Parlamentet understryker vikten av att stödja goda styrelseformer, demokrati, rättsstatsprincipen och ett dynamiskt civilt samhälle för att effektivt bekämpa fattigdom på lång sikt och ta itu med de utmaningar som klimatförändringarna i utvecklingsländerna innebär. Parlamentet beslutar därför att öka resurserna till finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och södra delen av det europeiska grannskapsinstrumentet inom de olika delområdena, för att även återspegla de avsevärda påfrestningar som det europeiska grannskapsinstrumentet kommer att fortsätta att utsättas för under 2019. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att unionen har åtagit sig att på ett övergripande sätt skydda och främja barns, flickors och kvinnors rättigheter samt rättigheterna för personer med funktionsnedsättningar och särskilda behov i sin yttre politik. Parlamentet betonar vikten av att genomföra EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter i Europeiska unionen, Europeiska unionens handlingsplan för jämställdhet och den europeiska politiken för personer med funktionsnedsättningar i de yttre förbindelserna. I denna anda anser parlamentet att det är lämpligt att avsätta 10 % av de tillgängliga resurserna för humanitärt bistånd till utbildning i krisområden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av tillräcklig finansiering för västra Balkan i syfte att konsolidera vägen mot anslutning. Parlamentet förstår inte rådets förslag att minska anslagen till politiska reformer, eftersom sådana reformer utgör grunden för en eventuell demokratisk omvandling. Parlamentet betonar behovet av lämpligt ekonomiskt stöd för handlingsplanen för västra Balkan 2018–2020 och beslutar följaktligen att öka anslagen till instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) för regionen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet framhåller att situationen i länderna i det östra grannskapet också utgör en betydande utmaning för unionen. Parlamentet är övertygat om vikten av att tillhandahålla ytterligare finansiering för att stödja våra grannars reformsträvanden, bidra till att öka motståndskraften och främja freden och förbättra det dagliga livet för medborgarna i dessa länder. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet vill se ett ökat stöd från unionen till UNRWA, i linje med parlamentets resolution av den 8 februari 2018 (10), med hänsyn till den förvärrade situationen på plats och Förenta staternas beslut att dra tillbaka sitt årliga bidrag till UNRWA. Parlamentet preciserar att den föreslagna ökningen uteslutande är avsedd för UNRWA i syfte att kompensera för denna förlust. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet är övertygat om potentialen i direkta personkontakter och ungdomars rörlighet, också som en av de centrala strategierna för att öka effekten av unionens yttre åtgärder och deras synlighet bland allmänheten i våra partnerländer. Parlamentet beslutar därför att öka bidragen från finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II och partnerskapsinstrumentet till Erasmus+. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet stöder, i linje med principen om villkorlighet, en minskning av det belopp som anslagits till Turkiet under alla budgetposter, med hänsyn till den fortsatta tillbakagången vad gäller rättsstatsprincipen, demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet anser samtidigt att det är nödvändigt att ytterligare stärka det direkta stödet till det civila samhället samt direkta personkontakter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen för att på ett avgörande sätt bidra till en fortsättning och intensifiering av uppdraget för kommittén för saknade personer i Cypern samt välbefinnandet för maroniter som vill återvända och för alla personer som lever i enklaver, i enlighet med det tredje Wienavtalet, och stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därmed främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar den blygsamma ökning av budgeten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) som kommissionen föreslagit, men noterar att Gusp-budgeten fortfarande är under stor press och att utvidgningen av ett antal uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) riskerar att förvärra detta problem under 2019. Parlamentet återställer den minskning som föreslagits av rådet för andra krishanteringsåtgärder och insatser, vilket skulle leda till mindre flexibilitet vid hanteringen av oväntade kriser. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet beslutar som en följd av detta att återställa nästan alla rådets nedskärningar, att förstärka rubrik 4 med 425,4 miljoner EUR över budgetförslaget för 2019 (med undantag för pilotprojekt och förberedande åtgärder), samtidigt som budgetposten för faciliteten för flyktingar i Turkiet och andra Turkietrelaterade budgetposter minskas och rådets nedskärningar med en total effekt på -1,24 miljarder EUR inte återställs, vilket resulterar i en nettoskillnad på - 819,1 miljoner EUR under budgetförslaget för 2019 för rubrik 4. |
| --- | --- |

67.

Rubrik 5 – Administration: Övriga rubriker – utgifter för administration och forskningsstöd

| 68. | Europaparlamentet anser att rådets nedskärningar är omotiverade och inte avspeglar de verkliga behoven. Parlamentet återinför därför beloppen i budgetförslaget för 2019 för alla kommissionens administrativa utgifter, inklusive utgifter för administrativt stöd och forskningsstöd i rubrikerna 1–4. |
| --- | --- |

68.

Decentraliserade byråer

| 69. | Europaparlamentet stöder i stort sett kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov. Parlamentet anser därför att ytterligare nedskärningar som föreslagits av rådet skulle äventyra byråernas goda funktion och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats. Parlamentet noterar med särskild irritation att Cepols anslag på ett godtyckligt sätt skärs ned med 10 000 EUR, och uppmanar rådet att utförligt förklara för parlamentet varför man anser att sådana nedskärningar är nödvändiga och rimliga. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet noterar att avgiftsfinansieringen av byråerna minskar bördan för unionens budget med 1 miljard EUR per år. Parlamentet understryker att offentliga uppgifter, t.ex. på området för hälsa, miljö eller säkerhet och rättvisa, alltid bör omfattas av unionens budget. Parlamentet anser dock att kommissionen bör fortsätta att ta itu med risken för intressekonflikter som kan uppstå i de avgiftsfinansierade byråerna och vidta lämpliga åtgärder för att undvika sådana konflikter. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner om vikten för unionen av att fokusera på konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet anser i detta sammanhang att det behövs ytterligare anslag och personal till Europeiska byrån för GNSS (GSA) och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer). Parlamentet noterar inrättandet av den europeiska arbetsförmedlingen och understryker behovet av att mobilisera nya resurser för denna. Parlamentet återinför de stora nedskärningar som rådet har gjort av anslagen till de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna), samtidigt som delar av deras anslag placeras i reserven i väntan på framsteg när det gäller översynen av ESA-myndigheterna. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Mot bakgrund av de utmaningar som unionen fortfarande står inför vad gäller säkerhet, och med tanke på behovet av en samordnad europeisk insats, beslutar Europaparlamentet att öka anslagen till Europol, eu-LISA, Cepol, Eurojust, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa). |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet förväntar sig att trycket på vissa medlemsstaters migrations- och asylsystem och gränser kommer att ligga kvar på en hög nivå under 2019 och eventuellt öka. Parlamentet betonar att de framtida behoven för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), när det gäller operativa resurser och personal, måste övervakas noga och eventuellt uppdateras för 2019 års budget. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt ge en överblick över budgetbehoven för 2019 års budget för de föreslagna reformerna av dessa byråer. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet framhåller behovet av tillräckliga finansiella anslag till byråer som kommer att hantera nya ytterligare uppgifter. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att målet att minska antalet anställda med 5 % framgångsrikt har uppnåtts. Parlamentet uttrycker sin avsikt att lägga till ett gemensamt uttalande från alla institutioner som bekräftar slutförandet av denna engångsåtgärd. Parlamentet anser att de nya tjänster som parlamentet antagit i sin ståndpunkt behövs för att fullgöra ytterligare uppgifter till följd av ny politisk utveckling och ny lagstiftning. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att den interinstitutionella arbetsgruppen om de decentraliserade byråernas resurser 2 slutförde sitt arbete genom att anta rekommendationer om de lärdomar som dragits av strategin för att uppnå personalminskningsmålet på 5 %, behandlingen av nya uppgifter, utvärderingar av byråer, byråers delning av kostnader, utvärderingen av byråer med flera placeringar och modellen för avgiftsfinansiering av byråer. Parlamentet välkomnar att institutionerna har ratificerat dessa rekommendationer. Parlamentet uttrycker sin avsikt att fortsätta att granska kommissionens arbete med dessa rekommendationer i framtiden. |
| --- | --- |

76.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 77. | Europaparlamentet påminner om hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för att fastställa politiska prioriteringar och införa nya initiativ som kan komma att förvandlas till unionens ordinarie verksamhet och program. Efter att ha gjort en noggrann analys av alla inlämnade förslag och med beaktande av kommissionens bedömning av deras efterlevnad av lagstadgade krav och genomförbarhet, beslutar parlamentet att anta ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder som återspeglar parlamentets politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av DiscoverEU, utdelningen av 15 000 Interrailkort till 18-åriga européer under 2018 liksom kommissionens förslag om 700 miljoner EUR till den fleråriga budgetramen 2021–2027, vilket stämmer väl överens med unionens ambitioner att främja rörlighet i utbildningssyfte, ett aktivt medborgarskap, social delaktighet och solidaritet för alla ungdomar. Parlamentet beslutar att fortsätta den relevanta förberedande åtgärden under 2019 och är fast beslutet att fortsätta den även under 2020. |
| --- | --- |

78.

Särskilda instrument

| 79. | Europaparlamentet påminner om nyttan med särskilda instrument för att ge flexibilitet utöver de ytterst snäva taken i den nuvarande fleråriga budgetramen, och välkomnar de förbättringar som halvtidsrevideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen har inneburit. Parlamentet efterlyser en omfattande användning av flexibilitetsmekanismen och den samlade marginalen för åtaganden i budgeten för 2019 för att finansiera det stora antal nya utmaningar och nya ansvarsområden som unionens budget står inför. Parlamentet påminner också om betydelsen av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond. |
| --- | --- |

79.

Betalningar

| 80. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att underutnyttjandet av betalningsbemyndigandena, trots den senaste tidens återhämtning, har varit historiskt lågt under de tre senaste åren, särskilt i underrubrik 1b. Parlamentet beklagar att sådana förseningar hindrar unionens prioriteringar och projekt från att bidra med sin fulla potential till medborgarna i rätt tid. Parlamentet påpekar att budgetförslaget för 2019 som en följd av detta ger en aldrig tidigare skådad marginal på 19,3 miljarder EUR under betalningstaket. Parlamentet förstärker betalningsbemyndigandena för de poster där det görs ändringar av åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

80.

Övriga avsnitt

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 81. | Europaparlamentet bibehåller i enlighet med sin ovannämnda resolution om beräkning av inkomster och utgifter som antogs av kammaren den 19 april 2018 den totala nivån på sin budget för 2019 på 1 999 144 000 EUR. Parlamentet införlivar budgetneutrala tekniska justeringar för att återspegla aktuell information som inte var tillgänglig tidigare i år. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet noterar att nivån på budgetberäkningen för 2019 motsvarar 18,53 %, vilket är lägre än vad som uppnåddes 2018 (18,85 %) och den lägsta andelen av rubrik 5 på mer än 15 år. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar att på grund av valet till Europaparlamentet 2019 kommer utgifterna att bli högre inom vissa områden, särskilt när det gäller ledamöter som inte återväljs och deras assistenter, samtidigt som besparingar, visserligen i mindre utsträckning, kommer att göras inom andra områden till följd av minskad parlamentarisk verksamhet under valåret. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att 2019 års budget kommer att omfatta ytterligare delbetalningar av betydande investeringar som inleddes 2016 i syfte att avsevärt förbättra parlamentets säkerhet. Parlamentet påpekar att dessa projekt omfattar olika områden och främst avser byggnader, såsom en uppgradering av säkerheten vid ingångarna, utrustning och personal, såsom iPACS-projektet, men även förbättringar av cybersäkerheten och kommunikationssäkerheten. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar presidiets beslut att beakta två alternativ för PHS-byggnaden, nämligen renovering och ny utformning. Parlamentet uppmanar med eftertryck generalsekreteraren och presidiet att förse budgetmyndigheten med en detaljerad budget för vart och ett av dessa alternativ utöver de tekniska specifikationerna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet minskar antalet tjänster i tjänsteförteckningen för 2019 för sitt generalsekretariat med 59 tjänster (målet att minska personalstyrkan med 1 %), i linje med den överenskommelse som nåddes med rådet den 14 november 2015 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, i vilken man enades om att parlamentets årliga personalminskningsåtgärder skulle fortsätta till och med 2019. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet i sin resolution av den 18 april 2018 om kommissionens integritetspolicy uttryckte sin oro över utnämningsförfarandena för kommissionens högre tjänstemän, och uppmanar på nytt kommissionen att före utgången av 2018 se över sitt administrativa förfarande för utnämning av högre tjänstemän för att fullt ut säkerställa att de bästa kandidaterna väljs ut med största möjliga transparens och respekt för lika möjligheter. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet noterar tribunalens beslut av den 25 september 2018 som bekräftar parlamentets vägran att bevilja tillgång till handlingar som rör ledamöternas traktamenten, resekostnader och ersättningen för assistentstöd till ledamöterna (dom i målen T-639/15 – T-666/15 Maria Psara m.fl. mot parlamentet och T-94/16 Gavin Sheridan mot parlamentet). Parlamentet påminner presidiet om att plenarsammanträdet har begärt större transparens, och att det finns ett brådskande behov av att granska ersättningen för allmänna utgifter. Parlamentet välkomnade i detta sammanhang inrättandet av en tillfällig arbetsgrupp för att fastställa och offentliggöra bestämmelserna för användningen av ersättningen för allmänna utgifter. Parlamentet beklagar dock att presidiet på basis av rapporten från arbetsgruppen endast kunde nå enighet om en icke uttömmande förteckning över ersättningsberättigade utgifter och om behovet av att varje parlamentsledamot har ett separat bankkonto för medel som mottas inom ramen för ersättningen för allmänna utgifter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till presidiet att göra följande ytterligare ändringar när det gäller ersättningen för allmänna utgifter:






  — | Kräva att ledamöterna sparar alla kvitton som rör ersättningen för allmänna utgifter. |
| --- | --- | --- |

88.

—

Kräva att ledamöterna sparar alla kvitton som rör ersättningen för allmänna utgifter.

| — | Kräva att ledamöterna betalar tillbaka den del av ersättningen för allmänna utgifter som inte använts vid slutet av deras mandat. |
| --- | --- |

—

Kräva att ledamöterna betalar tillbaka den del av ersättningen för allmänna utgifter som inte använts vid slutet av deras mandat.

| 89. | Europaparlamentet påminner om artikel 62 i presidiets beslut av den 19 maj och den 9 juli 2008 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets ledamotsstadga, där det anges att ”de belopp som betalats ut”, inklusive ersättningen för allmänna utgifter, ”är helt avsatta för finansiering av sådan verksamhet som har samband med ledamöternas utövande av sitt mandat och får inte täcka personliga utgifter eller finansiera bidrag eller gåvor av politiskt slag” och att ”ledamöterna ska till parlamentet återbetala belopp som inte använts”. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren och Europaparlamentets presidium att se till att dessa bestämmelser genomförs och efterlevs fullt ut. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet den 23 oktober 1997 i sin resolution om den allmänna budgeten för 1998 uppmanade sitt presidium att begära att revisionsrätten skulle utreda parlamentets frivilliga pensionssystem, vilket ledde till att revisionsrätten utfärdade sitt yttrande nr 5/99 av den 16 juni 1999 om det frivilliga tilläggspensionssystemet och pensionsfonden för Europaparlamentets ledamöter. Parlamentet uppmanar nu presidiet att omgående begära att revisionsrätten lägger fram ytterligare ett sådant yttrande om pensionssystemet och pensionsfonden under 2019. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påminner om att dess generalsekreterare i en not till presidiet av den 8 mars 2018 medgav att den pensionsfond som är kopplad till medlemmarnas frivilliga pensionssystem kommer att uttömma sitt kapital långt innan pensionsåtagandena upphör och eventuellt redan 2024. Parlamentet uppmanar därför generalsekreteraren och presidiet att snarast och med full respekt för ledamotsstadgan upprätta en tydlig plan för pensionsfonden som innebär att parlamentet tar på sig förpliktelserna och ansvaret för sina ledamöters frivilliga pensionssystem omedelbart efter valet 2019. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet begär ytterligare EU-stöd till WTO:s parlamentariska dimension, särskilt genom ökat ekonomiskt stöd och personalstöd till det ansvariga sekretariatet. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar till en uppgradering av det europeiska vetenskapliga mediecentrum som antogs i budgeten för 2018 och samarbete med tv-stationer, sociala medier och ytterligare partner för att skapa utbildningsmöjligheter för unga journalister, särskilt med avseende på ny vetenskaplig och teknisk utveckling och faktabaserade, expertgranskade nyheter. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet begär, i syfte att genomföra rekommendationerna i parlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpning av sexuella trakasserier och sexuella övergrepp i unionen, ytterligare stöd för att täcka kostnaderna för den externa expertis som behövs för att utvidga den externa revision som har genomförts av den rådgivande kommittén som hanterar klagomål om trakasserier gällande ledamöter till att även omfatta den rådgivande kommittén för parlamentets personal för förebyggande av trakasserier. Parlamentet begär också för samma ändamål mer stöd för att täcka kostnaderna för ytterligare personal med kompetens att hantera trakasserier inom parlamentet, så att personal med medicinsk, psykologisk och juridisk bakgrund samt personalförvaltningsbakgrund, och med särskild sakkunskap på detta område kan samlas i en särskild tjänst. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens analys från 2014 i vilken man uppskattade kostnaderna för att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser till 114 miljoner EUR per år. Dessutom noterar parlamentet konstaterandet i sitt betänkande från den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (11) att 78 % av alla tjänsteresor som görs av parlamentets anställda uppstår som en direkt följd av parlamentets geografiska spridning. Parlamentet betonar att man i betänkandet också uppskattar miljökonsekvenserna av den geografiska spridningen till mellan 11 000 och 19 000 ton koldioxidutsläpp. Parlamentet påpekar på nytt allmänhetens negativa inställning på grund av denna geografiska spridning, och efterlyser därför en handlingsplan för ett enda säte och en minskning av berörda budgetposter. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar bestämt generalsekreteraren att fastställa detaljerade ramar för hur parlamentet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén skulle kunna dela fler administrativa funktioner och tjänster. |
| --- | --- |

96.

Avsnitt IV – Domstolen

| 97. | Europaparlamentet återinför anslagen i budgetförslaget för 2019 för alla budgetposter där rådet gjort nedskärningar som är avgörande för att domstolen ska kunna fungera, och återinför beloppen från budgetberäkningen för två budgetposter i syfte att förbättra domstolens förmåga att hantera en allt större efterfrågan på översättningar. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet återinför de 16 tjänster med tillhörande anslag som kommissionen strukit i budgetförslaget för 2019 för att förhindra en flaskhals som kan vara till skada för domstolarnas produktivitet i förbindelse med domstolens nya verksamheter och den kontinuerliga ökningen av arbetsbördan. Parlamentet anser att inrättandet av 16 nya fasta tjänster för stödtjänster, som ursprungligen föreslagits av revisionsrätten och förkastats av kommissionen, bör beviljas. |
| --- | --- |

98.

Avsnitt V – Revisionsrätten

| 99. | Europaparlamentet återinför anslagen i 2019 års budgetförslag för alla budgetposter som rådet har skurit ned för att revisionsrätten ska kunna genomföra sitt arbetsprogram och lägga fram de planerade granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

99.

Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 100. | Europaparlamentet återinför anslagen i 2019 års budgetförslag för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet ökar anslagen för ett antal budgetposter över nivån i 2019 års budgetförslag i linje med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs egna beräkningar. |
| --- | --- |

101.

Avsnitt VII – Regionkommittén

| 102. | Europaparlamentet återinför anslagen i 2019 års budgetförslag för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet ökar anslagen för ett antal budgetposter över nivån i 2019 års budgetförslag i linje med Regionkommitténs egna beräkningar. |
| --- | --- |

103.

Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen

| 104. | Europaparlamentet bibehåller den totala nivån på ombudsmannens budget för 2019 enligt kommissionens förslag i 2019 års budgetförslag. |
| --- | --- |

104.

Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen

| 105. | Europaparlamentet beslutar att inte återställa budgetförslaget för 2019 för den budgetpost där rådet gjort nedskärningar på grund av en kraftig ökning av den totala budgeten jämfört med förra året. |
| --- | --- |

105.

Avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten

| 106. | Europaparlamentet återinför anslagen i 2019 års budgetförslag för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet ökar anslagen för ett antal budgetposter över nivån i 2019 års budgetförslag i linje med utrikestjänstens egna beräkningar. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för den strategiska kommunikationskapaciteten och stärker det för att genomföra en starkare samordnad EU-insats för att hantera problemet med desinformation. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet återinför de 28 tjänster och anslagen för dessa som strukits av rådet och lägger till ytterligare 5 tjänster, som utgör en måttlig ökning av personalen som kan motiveras av utrikestjänstens betydande nya ansvarsområden, särskilt de som är kopplade till Förenade kungarikets utträde ur unionen, dvs. inrättandet av en ny EU-delegation i London och en ny enhet vid huvudkontoret, samt antagandet av ett antal initiativ på säkerhets- och försvarsområdet de senaste månaderna. |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0089.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0182.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2018)0311.

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0042.

(11)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Stöd till strukturreformer i medlemsstaterna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0826),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 175.3 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 175.3 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0432/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 mars 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 mars 2018 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0316/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0316/2018).

| l. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

l.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Irland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Irland (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Samråd)

(2020/C 345/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11265/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11265/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0388/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0344/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0344/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

Inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Irland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Irland (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Samråd)

(2020/C 345/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11282/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11282/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0389/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0343/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0343/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Kroatien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Kroatien (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Samråd)

(2020/C 345/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11284/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11284/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0390/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0345/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0345/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/40)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Plast är ett mycket funktionellt och relativt billigt material vilket innebär att det blir allt vanligare i vår vardag. Dess ökade användning i kortlivade produkter som inte är avsedda för återanvändning eller kostnadseffektiv återvinning innebär att de relaterade produktions- och konsumtionsmönstren har blivit alltmer ineffektiva och linjära. Inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (32) konstaterade kommissionen därför i den europeiska strategin för plast (33) att den ständiga ökningen av mängden plastavfall och dess läckage till miljön, särskilt den marina miljön, måste åtgärdas om vi ska kunna uppnå en verkligt cirkulär livscykel för plast. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Plast är ett mycket funktionellt och relativt billigt material vilket innebär att det blir allt vanligare i vår vardag. Dess ökade användning i kortlivade produkter som inte är avsedda för återanvändning eller kostnadseffektiv återvinning innebär att de relaterade produktions- och konsumtionsmönstren har blivit alltmer ineffektiva och linjära. Inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (32) konstaterade kommissionen därför i den europeiska strategin för plast (33) att den ständiga ökningen av mängden plastavfall och dess läckage till miljön, särskilt den marina miljön, måste åtgärdas om vi ska kunna uppnå en verkligt cirkulär livscykel för plast.

| (1) | Plast är ett mycket funktionellt och relativt billigt material vilket innebär att det blir allt vanligare i vår vardag.
  Den globala produktionen av plast har ökat kraftigt och uppgick 2017 till 348 miljoner ton. Den europeiska andelen av produktionen utgjorde 18,5  % (64,4  miljoner ton, en ökning med 3,4  % jämfört med föregående år).
  Dess ökade användning i kortlivade produkter som inte är avsedda för återanvändning eller kostnadseffektiv återvinning innebär att de relaterade produktions- och konsumtionsmönstren har blivit alltmer ineffektiva och linjära. Inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (32) konstaterade kommissionen därför i den europeiska strategin för plast (33) att den ständiga ökningen av mängden plastavfall och dess läckage till miljön, särskilt den marina miljön, måste åtgärdas om vi ska kunna uppnå en verkligt cirkulär livscykel för plast
  och minska den totala mängden plast i miljön. Den europeiska strategin för plast är ett första litet steg mot inrättandet av en cirkulär ekonomi som grundar sig på en minskning, återanvändning och återvinning av alla plastprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Plast är ett mycket funktionellt och relativt billigt material vilket innebär att det blir allt vanligare i vår vardag.
  Den globala produktionen av plast har ökat kraftigt och uppgick 2017 till 348 miljoner ton. Den europeiska andelen av produktionen utgjorde 18,5  % (64,4  miljoner ton, en ökning med 3,4  % jämfört med föregående år).
  Dess ökade användning i kortlivade produkter som inte är avsedda för återanvändning eller kostnadseffektiv återvinning innebär att de relaterade produktions- och konsumtionsmönstren har blivit alltmer ineffektiva och linjära. Inom ramen för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (32) konstaterade kommissionen därför i den europeiska strategin för plast (33) att den ständiga ökningen av mängden plastavfall och dess läckage till miljön, särskilt den marina miljön, måste åtgärdas om vi ska kunna uppnå en verkligt cirkulär livscykel för plast
  och minska den totala mängden plast i miljön. Den europeiska strategin för plast är ett första litet steg mot inrättandet av en cirkulär ekonomi som grundar sig på en minskning, återanvändning och återvinning av alla plastprodukter.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Plast spelar en nyttig roll i ekonomin och har viktiga användningsområden i många branscher. Plast används särskilt till förpackningar (40 %) och i bygg- och anläggningssektorn (20 %). Dessutom används plast i betydande utsträckning i bilindustrin, elektrisk och elektronisk utrustning samt i livsmedels- och jordbrukssektorerna. Men eftersom vissa plastprodukter har en avsevärd negativ inverkan på miljö, hälsa och ekonomi krävs en rättslig ram för att verkligen minska dessa betydande negativa effekter, bland annat genom att begränsa att särskilda artiklar för engångsbruk släpps ut på marknaden då det finns mer cirkulära och lättillgängliga alternativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Plast spelar en nyttig roll i ekonomin och har viktiga användningsområden i många branscher. Plast används särskilt till förpackningar (40 %) och i bygg- och anläggningssektorn (20 %). Dessutom används plast i betydande utsträckning i bilindustrin, elektrisk och elektronisk utrustning samt i livsmedels- och jordbrukssektorerna. Men eftersom vissa plastprodukter har en avsevärd negativ inverkan på miljö, hälsa och ekonomi krävs en rättslig ram för att verkligen minska dessa betydande negativa effekter, bland annat genom att begränsa att särskilda artiklar för engångsbruk släpps ut på marknaden då det finns mer cirkulära och lättillgängliga alternativ.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Cirkulära strategier som prioriterar återanvändbara produkter och återanvändningssystem
  kommer
  att minska mängden avfall
  . Detta
  är det högst prioriterade steget i den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (34).
  Sådana strategier
  är
  också i linje med
  FN:s tolfte mål för hållbar utveckling (35) som handlar om att skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Cirkulära strategier som prioriterar återanvändbara produkter och återanvändningssystem
  kommer
  att minska mängden avfall
  . Detta
  är det högst prioriterade steget i den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (34).
  Sådana strategier
  är
  också i linje med
  FN:s tolfte mål för hållbar utveckling (35) som handlar om att skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster.

| (2) | De åtgärder som fastställs i detta direktiv bör helt och hållet främja
  cirkulära strategier som prioriterar
  säkra, giftfria och
  återanvändbara produkter
  utan farliga ämnen,
  och återanvändningssystem
  framför alla slags engångsartiklar. Syftet med alla åtgärder bör i första hand vara
  att minska mängden avfall
  och främja förebyggande av avfall, eftersom det
  är det högst prioriterade steget i den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (34).
  Eftersom engångsartiklar på grund av sin korta livscykel ofta har en negativ inverkan på klimatet eller miljön,
  är
  det nödvändigt att prioritera förebyggande och återanvändning av produkter, vilket kan medföra stora besparingar sett till koldioxidutsläpp och värdefulla råmaterial. Detta direktiv kommer att bidra till uppnåendet av
  FN:s tolfte mål för hållbar utveckling (35) som handlar om att skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som fastställs i detta direktiv bör helt och hållet främja
  cirkulära strategier som prioriterar
  säkra, giftfria och
  återanvändbara produkter
  utan farliga ämnen,
  och återanvändningssystem
  framför alla slags engångsartiklar. Syftet med alla åtgärder bör i första hand vara
  att minska mängden avfall
  och främja förebyggande av avfall, eftersom det
  är det högst prioriterade steget i den avfallshierarki som fastställs i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (34).
  Eftersom engångsartiklar på grund av sin korta livscykel ofta har en negativ inverkan på klimatet eller miljön,
  är
  det nödvändigt att prioritera förebyggande och återanvändning av produkter, vilket kan medföra stora besparingar sett till koldioxidutsläpp och värdefulla råmaterial. Detta direktiv kommer att bidra till uppnåendet av
  FN:s tolfte mål för hållbar utveckling (35) som handlar om att skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Marint skräp är ett globalt
  erkänt
  , gränsöverskridande problem. Att minska det marina skräpet är ett viktigt steg för att uppnå FN:s fjortonde mål för hållbar utveckling: att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling (36). Unionen måste bidra till att bekämpa marint skräp och ha ambitionen att vara en global förebild. I detta sammanhang arbetar unionen tillsammans med partner i många internationella forum, t.ex. G20, G7 och FN, för att främja samordnade åtgärder. Detta initiativ är en del av unionens insatser i detta avseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Marint skräp är ett globalt
  erkänt
  , gränsöverskridande problem. Att minska det marina skräpet är ett viktigt steg för att uppnå FN:s fjortonde mål för hållbar utveckling: att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling (36). Unionen måste bidra till att bekämpa marint skräp och ha ambitionen att vara en global förebild. I detta sammanhang arbetar unionen tillsammans med partner i många internationella forum, t.ex. G20, G7 och FN, för att främja samordnade åtgärder. Detta initiativ är en del av unionens insatser i detta avseende.

| (3) | Marint skräp är ett globalt
  erkänt
  , gränsöverskridande problem.
  Alltmer avfall kommer ut i haven runt om i världen och påverkar ekosystemens hälsa och dödar djur.
  Att minska det marina skräpet är ett viktigt steg för att uppnå FN:s fjortonde mål för hållbar utveckling:
  strävan efter
  att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling (36). Unionen måste bidra till att bekämpa marint skräp
  , förebygga uppkomsten av det och hantera det mera effektivt
  och ha ambitionen att vara en global förebild. I detta sammanhang arbetar unionen tillsammans med partner i många internationella forum, t.ex. G20, G7 och FN, för att främja samordnade åtgärder. Detta initiativ är en del av unionens insatser i detta avseende. |
| --- | --- |

(3)

Marint skräp är ett globalt
  erkänt
  , gränsöverskridande problem.
  Alltmer avfall kommer ut i haven runt om i världen och påverkar ekosystemens hälsa och dödar djur.
  Att minska det marina skräpet är ett viktigt steg för att uppnå FN:s fjortonde mål för hållbar utveckling:
  strävan efter
  att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling (36). Unionen måste bidra till att bekämpa marint skräp
  , förebygga uppkomsten av det och hantera det mera effektivt
  och ha ambitionen att vara en global förebild. I detta sammanhang arbetar unionen tillsammans med partner i många internationella forum, t.ex. G20, G7 och FN, för att främja samordnade åtgärder. Detta initiativ är en del av unionens insatser i detta avseende.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Vid beräkningar av antalet skräpföremål på stränderna har det fastställts att 80–85 % av det marina skräpet i unionen består av plast. Av detta utgörs 50 % av plastartiklar för engångsbruk och 27 % av fiskerelaterade föremål. I gruppen plastartiklar för engångsbruk ingår många olika frekvent använda och kortlivade konsumentprodukter som slängs bort efter att ha använts för sitt syfte en gång, som sällan återvinns och som ofta orsakar nedskräpning. En stor del av de fiskeredskap som släpps ut på marknaden samlas inte in för behandling. Plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast är därför ett särskilt allvarligt problem i samband med marint skräp, som utgör ett stort hot mot de marina ekosystemen, den biologiska mångfalden och
  eventuellt också
  mot människors hälsa. De har också en skadlig inverkan på verksamheter såsom turism, fiske och sjöfart. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Vid beräkningar av antalet skräpföremål på stränderna har det fastställts att 80–85 % av det marina skräpet i unionen består av plast. Av detta utgörs 50 % av plastartiklar för engångsbruk och 27 % av fiskerelaterade föremål. I gruppen plastartiklar för engångsbruk ingår många olika frekvent använda och kortlivade konsumentprodukter som slängs bort efter att ha använts för sitt syfte en gång, som sällan återvinns och som ofta orsakar nedskräpning. En stor del av de fiskeredskap som släpps ut på marknaden samlas inte in för behandling. Plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast är därför ett särskilt allvarligt problem i samband med marint skräp, som utgör ett stort hot mot de marina ekosystemen, den biologiska mångfalden och
  eventuellt också
  mot människors hälsa. De har också en skadlig inverkan på verksamheter såsom turism, fiske och sjöfart.

| (5) | Vid beräkningar av antalet skräpföremål på stränderna har det fastställts att 80–85 % av det marina skräpet i unionen består av plast. Av detta utgörs 50 % av plastartiklar för engångsbruk och 27 % av fiskerelaterade föremål. I gruppen plastartiklar för engångsbruk ingår många olika frekvent använda och kortlivade konsumentprodukter som slängs bort efter att ha använts för sitt syfte en gång, som sällan återvinns och som ofta orsakar nedskräpning. En stor del av de fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som släpps ut på marknaden samlas inte in för behandling. Plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast
  , såsom burar, tinor, flöten och bojar, nät, rep, garner, trådar och linor,
  är därför ett särskilt allvarligt problem i samband med marint skräp, som utgör ett stort hot mot de marina ekosystemen, den biologiska mångfalden och
  även
  mot människors
  och djurs
  hälsa. De har också en skadlig inverkan på verksamheter såsom turism, fiske och sjöfart. |
| --- | --- |

(5)

Vid beräkningar av antalet skräpföremål på stränderna har det fastställts att 80–85 % av det marina skräpet i unionen består av plast. Av detta utgörs 50 % av plastartiklar för engångsbruk och 27 % av fiskerelaterade föremål. I gruppen plastartiklar för engångsbruk ingår många olika frekvent använda och kortlivade konsumentprodukter som slängs bort efter att ha använts för sitt syfte en gång, som sällan återvinns och som ofta orsakar nedskräpning. En stor del av de fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som släpps ut på marknaden samlas inte in för behandling. Plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast
  , såsom burar, tinor, flöten och bojar, nät, rep, garner, trådar och linor,
  är därför ett särskilt allvarligt problem i samband med marint skräp, som utgör ett stort hot mot de marina ekosystemen, den biologiska mångfalden och
  även
  mot människors
  och djurs
  hälsa. De har också en skadlig inverkan på verksamheter såsom turism, fiske och sjöfart.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Rådet antog vid mötet den 25 juni 2018 slutsatser om genomförandet av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin och gav ett tydligt stöd till de åtgärder som vidtagits på EU-nivå och globalt för att begränsa användningen av mikroplast som avsiktligt tillsätts i produkter samt användningen av oxo-plaster i EU, liksom de i strategin för plast angivna åtgärderna om minskning av mikroplast från textilier och bildäck och av läckage av pellets före produktion. EU har redan börjat vidta åtgärder eftersom en process pågår under Reach-förordningen, där kommissionen bett Europeiska kemikaliemyndigheten att utarbeta dokumentation för begränsningsförfarandet enligt bilaga XV för användningen av avsiktligt tillsatta mikroplastpartiklar i olika sorters konsumentprodukter eller produkter för yrkesmässig användning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Rådet antog vid mötet den 25 juni 2018 slutsatser om genomförandet av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin och gav ett tydligt stöd till de åtgärder som vidtagits på EU-nivå och globalt för att begränsa användningen av mikroplast som avsiktligt tillsätts i produkter samt användningen av oxo-plaster i EU, liksom de i strategin för plast angivna åtgärderna om minskning av mikroplast från textilier och bildäck och av läckage av pellets före produktion. EU har redan börjat vidta åtgärder eftersom en process pågår under Reach-förordningen, där kommissionen bett Europeiska kemikaliemyndigheten att utarbeta dokumentation för begränsningsförfarandet enligt bilaga XV för användningen av avsiktligt tillsatta mikroplastpartiklar i olika sorters konsumentprodukter eller produkter för yrkesmässig användning.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | EU bör anta en övergripande strategi för problemet med mikroplast och uppmuntra alla tillverkare att strikt begränsa mikroplast i sina beredningar, med särskilt fokus på textil- och däcktillverkare, eftersom syntetiska kläder och däck bidrar till 63 % av den mikroplast som hamnar direkt i vattenmiljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

EU bör anta en övergripande strategi för problemet med mikroplast och uppmuntra alla tillverkare att strikt begränsa mikroplast i sina beredningar, med särskilt fokus på textil- och däcktillverkare, eftersom syntetiska kläder och däck bidrar till 63 % av den mikroplast som hamnar direkt i vattenmiljön.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Unionens befintliga lagstiftning (40) och policyinstrument säkerställer en viss reglering av marint skräp. Särskilt plastavfall omfattas av unionens allmänna åtgärder och mål för avfallshantering, exempelvis återvinningsmålet för förpackningsavfall av plast (41) och plaststrategins (42) nyligen antagna
  mål om
  att säkerställa att alla plastförpackningar ska vara återvinningsbara senast 2030. Denna lagstiftning är emellertid inte tillräckligt effektiv mot marint skräp och de nationella åtgärderna för att förebygga och minska marint skräp skiljer sig åt i fråga om omfattning och ambitionsnivå. Dessutom kan en del av dessa åtgärder, särskilt marknadsbegränsningar av plastartiklar för engångsbruk, leda till handelshinder och snedvrida konkurrensen i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Unionens befintliga lagstiftning (40) och policyinstrument säkerställer en viss reglering av marint skräp. Särskilt plastavfall omfattas av unionens allmänna åtgärder och mål för avfallshantering, exempelvis återvinningsmålet för förpackningsavfall av plast (41) och plaststrategins (42) nyligen antagna
  mål om
  att säkerställa att alla plastförpackningar ska vara återvinningsbara senast 2030. Denna lagstiftning är emellertid inte tillräckligt effektiv mot marint skräp och de nationella åtgärderna för att förebygga och minska marint skräp skiljer sig åt i fråga om omfattning och ambitionsnivå. Dessutom kan en del av dessa åtgärder, särskilt marknadsbegränsningar av plastartiklar för engångsbruk, leda till handelshinder och snedvrida konkurrensen i unionen.

| (6) | Korrekt avfallshantering spelar fortfarande en avgörande roll för att förebygga (marint) skräp.
  Unionens befintliga lagstiftning (40) och policyinstrument säkerställer en viss reglering av marint skräp. Särskilt plastavfall omfattas av unionens allmänna åtgärder och mål för avfallshantering, exempelvis återvinningsmålet för förpackningsavfall av plast (41) och plaststrategins (42) nyligen antagna
  mål om
  att säkerställa att alla plastförpackningar ska vara återvinningsbara senast 2030. Denna lagstiftning är emellertid inte tillräckligt effektiv mot marint skräp och de nationella åtgärderna för att förebygga och minska marint skräp skiljer sig åt i fråga om omfattning och ambitionsnivå. Dessutom kan en del av dessa åtgärder, särskilt marknadsbegränsningar av plastartiklar för engångsbruk, leda till handelshinder och snedvrida konkurrensen i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Korrekt avfallshantering spelar fortfarande en avgörande roll för att förebygga (marint) skräp.
  Unionens befintliga lagstiftning (40) och policyinstrument säkerställer en viss reglering av marint skräp. Särskilt plastavfall omfattas av unionens allmänna åtgärder och mål för avfallshantering, exempelvis återvinningsmålet för förpackningsavfall av plast (41) och plaststrategins (42) nyligen antagna
  mål om
  att säkerställa att alla plastförpackningar ska vara återvinningsbara senast 2030. Denna lagstiftning är emellertid inte tillräckligt effektiv mot marint skräp och de nationella åtgärderna för att förebygga och minska marint skräp skiljer sig åt i fråga om omfattning och ambitionsnivå. Dessutom kan en del av dessa åtgärder, särskilt marknadsbegränsningar av plastartiklar för engångsbruk, leda till handelshinder och snedvrida konkurrensen i unionen.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Att uppmuntra forskning och innovation inom förpackningssektorn är en viktig faktor för att främja en mer hållbar värdekedja. För detta ändamål måste man stärka de relevanta finansieringsmekanismerna inom ramen för de europeiska FoU-planeringsverktygen, såsom EU:s ramprogram för forskning och innovation (dvs. Horisont 2020), med hänsyn till den kommande strategiska forsknings- och innovationsagendan för plast. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Att uppmuntra forskning och innovation inom förpackningssektorn är en viktig faktor för att främja en mer hållbar värdekedja. För detta ändamål måste man stärka de relevanta finansieringsmekanismerna inom ramen för de europeiska FoU-planeringsverktygen, såsom EU:s ramprogram för forskning och innovation (dvs. Horisont 2020), med hänsyn till den kommande strategiska forsknings- och innovationsagendan för plast.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att rikta in insatserna på de områden där de behövs mest bör detta direktiv endast gälla de oftast påträffade plastartiklarna för engångsbruk
  , vilka
  beräknas utgöra omkring 86 % av de plastartiklar för engångsbruk som påträffas på stränderna i unionen räknat i antal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att rikta in insatserna på de områden där de behövs mest bör detta direktiv endast gälla de oftast påträffade plastartiklarna för engångsbruk
  , vilka
  beräknas utgöra omkring 86 % av de plastartiklar för engångsbruk som påträffas på stränderna i unionen räknat i antal.

| (7) | För att rikta in insatserna på de områden där de behövs mest bör detta direktiv endast gälla de oftast påträffade plastartiklarna för engångsbruk
  samt fiskeredskap. De plastartiklar för engångsbruk som omfattas av åtgärder enligt detta direktiv
  beräknas utgöra omkring 86 % av de plastartiklar för engångsbruk som påträffas på stränderna i unionen räknat i antal. |
| --- | --- |

(7)

För att rikta in insatserna på de områden där de behövs mest bör detta direktiv endast gälla de oftast påträffade plastartiklarna för engångsbruk
  samt fiskeredskap. De plastartiklar för engångsbruk som omfattas av åtgärder enligt detta direktiv
  beräknas utgöra omkring 86 % av de plastartiklar för engångsbruk som påträffas på stränderna i unionen räknat i antal.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 94/62/EG när det gäller plastartiklar för engångsbruk som betraktas som förpackningar i enlighet med definitionen i artikel 3.1 i det direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 94/62/EG när det gäller plastartiklar för engångsbruk som betraktas som förpackningar i enlighet med definitionen i artikel 3.1 i det direktivet.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | Kommissionens översynsrapport bör ange huruvida tillämpningsområdet kan utvidgas till engångsartiklar överlag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

Kommissionens översynsrapport bör ange huruvida tillämpningsområdet kan utvidgas till engångsartiklar överlag.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 7c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7c) | Problemet med föroreningar på land och markförorening från större plastföremål och därav resulterande fragment eller mikroplast kan vara betydande på lokal eller regional nivå. Detta kan få stor betydelse på det lokala planet, eftersom plastprodukter används så mycket inom jordbruket. För att minska plastavfallets effekter på miljön och på människors och djurs hälsa bör man därför grundligt utreda plastföroreningar från jordbruksmark. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7c)

Problemet med föroreningar på land och markförorening från större plastföremål och därav resulterande fragment eller mikroplast kan vara betydande på lokal eller regional nivå. Detta kan få stor betydelse på det lokala planet, eftersom plastprodukter används så mycket inom jordbruket. För att minska plastavfallets effekter på miljön och på människors och djurs hälsa bör man därför grundligt utreda plastföroreningar från jordbruksmark.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Plastprodukter bör tillverkas med hänsyn till deras fullständiga livscykel. Ekodesign av plastprodukter bör alltid ta hänsyn till produktens produktionsfaser, återvinningsbarhet och eventuellt även återanvändbarhet. Tillverkarna bör vid behov uppmuntras att använda en enda sorts eller kompatibla plastpolymerer för tillverkning av sina produkter för att förenkla sorteringen och förbättra återvinningsbarheten, särskilt när det gäller plastförpackningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Plastprodukter bör tillverkas med hänsyn till deras fullständiga livscykel. Ekodesign av plastprodukter bör alltid ta hänsyn till produktens produktionsfaser, återvinningsbarhet och eventuellt även återanvändbarhet. Tillverkarna bör vid behov uppmuntras att använda en enda sorts eller kompatibla plastpolymerer för tillverkning av sina produkter för att förenkla sorteringen och förbättra återvinningsbarheten, särskilt när det gäller plastförpackningar.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Genom att bevara värdet av produkter och material så länge som möjligt och generera mindre avfall kan EU:s ekonomi bli mer konkurrenskraftig och motståndskraftig, samtidigt som trycket på dyrbara resurser och miljön minskar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Genom att bevara värdet av produkter och material så länge som möjligt och generera mindre avfall kan EU:s ekonomi bli mer konkurrenskraftig och motståndskraftig, samtidigt som trycket på dyrbara resurser och miljön minskar.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Plastartiklar för engångsbruk bör vara föremål för en eller flera åtgärder, beroende på olika faktorer, exempelvis om det finns lämpliga och mer hållbara alternativ, hur genomförbart det är att ändra konsumtionsmönstren och i vilken utsträckning de redan omfattas av befintlig unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Plastartiklar för engångsbruk bör vara föremål för en eller flera åtgärder, beroende på olika faktorer, exempelvis om det finns lämpliga och mer hållbara alternativ, hur genomförbart det är att ändra konsumtionsmönstren och i vilken utsträckning de redan omfattas av befintlig unionslagstiftning.

| (10) | Plastartiklar för engångsbruk bör vara föremål för en eller flera åtgärder, beroende på olika faktorer, exempelvis om det finns lämpliga och mer hållbara alternativ
  med hänsyn till livscykelprinciperna
  , hur genomförbart det är att ändra konsumtionsmönstren och i vilken utsträckning de redan omfattas av befintlig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(10)

Plastartiklar för engångsbruk bör vara föremål för en eller flera åtgärder, beroende på olika faktorer, exempelvis om det finns lämpliga och mer hållbara alternativ
  med hänsyn till livscykelprinciperna
  , hur genomförbart det är att ändra konsumtionsmönstren och i vilken utsträckning de redan omfattas av befintlig unionslagstiftning.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för
  mer
  hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att
  tydligt
  minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning (44). |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för
  mer
  hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att
  tydligt
  minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning (44).

| (11) | För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för
  säkra och
  hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att minska förbrukningen av dessa produkter
  på ett ambitiöst och varaktigt sätt, i likhet med vad som redan görs för plastkassar enligt direktiv 94/62/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720

   (43a), dock
  utan att
  äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning (44).
  Dessa åtgärder bör gälla livsmedelsbehållare som uppfyller samtliga följande kriterier: livsmedlet i fråga ska vara avsett att konsumeras direkt, utan någon ytterligare beredning och direkt ur behållaren. Medlemsstaterna bör eftersträva högsta möjliga ambition för dessa åtgärder, som bör stå i proportion till hur allvarlig nedskräpningsrisken är för de olika produkterna och användningsområdena. Medlemsstaterna bör anta nationella mål för att kvantifiera effekterna av de åtgärder som vidtagits för att uppnå en ambitiös och varaktig minskning. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av produkter som lämpar sig för flergångsbruk och som, efter att de blivit avfall, lämpar sig för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning, utan att den fria rörligheten för varor på den inre marknaden påverkas. Dessa åtgärder bör beakta produkters effekter under hela deras livscykel, även när de påträffas i den marina miljön, och respektera avfallshierarkin. |
| --- | --- |

(11)

För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för
  säkra och
  hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att minska förbrukningen av dessa produkter
  på ett ambitiöst och varaktigt sätt, i likhet med vad som redan görs för plastkassar enligt direktiv 94/62/EG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720

   (43a), dock
  utan att
  äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning (44).
  Dessa åtgärder bör gälla livsmedelsbehållare som uppfyller samtliga följande kriterier: livsmedlet i fråga ska vara avsett att konsumeras direkt, utan någon ytterligare beredning och direkt ur behållaren. Medlemsstaterna bör eftersträva högsta möjliga ambition för dessa åtgärder, som bör stå i proportion till hur allvarlig nedskräpningsrisken är för de olika produkterna och användningsområdena. Medlemsstaterna bör anta nationella mål för att kvantifiera effekterna av de åtgärder som vidtagits för att uppnå en ambitiös och varaktig minskning. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av produkter som lämpar sig för flergångsbruk och som, efter att de blivit avfall, lämpar sig för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning, utan att den fria rörligheten för varor på den inre marknaden påverkas. Dessa åtgärder bör beakta produkters effekter under hela deras livscykel, även när de påträffas i den marina miljön, och respektera avfallshierarkin.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Filter för tobaksvaror är den näst vanligaste typen av skräp från plastartiklar för engångsbruk. Även om marknadsandelen för växtbaserade cellulosafilter för tobaksvaror tycks öka, är det oklart hur stor acceptansen är för de tillgängliga alternativen. Dessutom går det inte att bortse från den enorma inverkan som tobaksvaror med filter har på miljön, eftersom filtret kan brytas isär i mindre plastpartiklar. Använda tobaksfilter innehåller också ett flertal miljöskadliga kemikalier, varav minst 50 är känt cancerframkallande för människor, och tungmetaller som kan läcka ut från filtret och skada omgivande mark, luft och den marina miljön. Det krävs en rad åtgärder för att ta itu med den miljöpåverkan som orsakas av avfall efter förbrukning av tobaksvaror med filter, alltifrån minskning av mängden filter för engångsbruk som innehåller plast till utökat producentansvar för att säkerställa ansvarsfullt bortskaffande och täcka kostnaderna för uppstädning av skräp. För att ta itu med de betydande insamlings- och sorteringskostnader som skattebetalarna i dagsläget betalar för, bör systemen för utökat producentansvar täcka kostnaderna för uppstädning av skräp och kostnaderna för lämplig infrastruktur för insamling av avfall. Som ett led i dessa åtgärder kan medlemsstaterna också skapa incitament för en återvinningskedja för cigarettfimpar för att rena cellulosaacetat, det plastmaterial som utgör 60 % av cigarettfiltrens sammansättning, och sedan omvandla det till nya plastföremål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Filter för tobaksvaror är den näst vanligaste typen av skräp från plastartiklar för engångsbruk. Även om marknadsandelen för växtbaserade cellulosafilter för tobaksvaror tycks öka, är det oklart hur stor acceptansen är för de tillgängliga alternativen. Dessutom går det inte att bortse från den enorma inverkan som tobaksvaror med filter har på miljön, eftersom filtret kan brytas isär i mindre plastpartiklar. Använda tobaksfilter innehåller också ett flertal miljöskadliga kemikalier, varav minst 50 är känt cancerframkallande för människor, och tungmetaller som kan läcka ut från filtret och skada omgivande mark, luft och den marina miljön. Det krävs en rad åtgärder för att ta itu med den miljöpåverkan som orsakas av avfall efter förbrukning av tobaksvaror med filter, alltifrån minskning av mängden filter för engångsbruk som innehåller plast till utökat producentansvar för att säkerställa ansvarsfullt bortskaffande och täcka kostnaderna för uppstädning av skräp. För att ta itu med de betydande insamlings- och sorteringskostnader som skattebetalarna i dagsläget betalar för, bör systemen för utökat producentansvar täcka kostnaderna för uppstädning av skräp och kostnaderna för lämplig infrastruktur för insamling av avfall. Som ett led i dessa åtgärder kan medlemsstaterna också skapa incitament för en återvinningskedja för cigarettfimpar för att rena cellulosaacetat, det plastmaterial som utgör 60 % av cigarettfiltrens sammansättning, och sedan omvandla det till nya plastföremål.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För andra plastartiklar för engångsbruk finns det redan lämpliga och mer hållbara alternativ till överkomligt pris. För att minska sådana produkters inverkan på miljön bör medlemsstaterna vara skyldiga att förbjuda att dessa släpps ut på unionsmarknaden. Det skulle öka användningen av de lättillgängliga och mer hållbara
  alternativen
  och främja innovativa lösningar för mer hållbara affärsmodeller, återanvändbara alternativ och ersättningsmaterial. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För andra plastartiklar för engångsbruk finns det redan lämpliga och mer hållbara alternativ till överkomligt pris. För att minska sådana produkters inverkan på miljön bör medlemsstaterna vara skyldiga att förbjuda att dessa släpps ut på unionsmarknaden. Det skulle öka användningen av de lättillgängliga och mer hållbara
  alternativen
  och främja innovativa lösningar för mer hållbara affärsmodeller, återanvändbara alternativ och ersättningsmaterial.

| (12) | För andra plastartiklar för engångsbruk finns det redan lämpliga och mer hållbara alternativ till överkomligt pris. För att minska sådana produkters inverkan på miljön bör medlemsstaterna vara skyldiga att förbjuda att dessa släpps ut på unionsmarknaden. Det skulle öka användningen av de lättillgängliga och mer hållbara
  alternativ som följer befintliga standarder och unionslagstiftningen,
  och främja innovativa lösningar för mer hållbara affärsmodeller, återanvändbara alternativ och ersättningsmaterial
  , i linje med avfallshierarkin som fastställs i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG
  .
  De marknadsbegränsningar som införs i det här direktivet bör också omfatta produkter som är gjorda av oxo-nedbrytbar plast, eftersom denna typ av plast inte riktigt bryts ned biologiskt och därmed bidrar till mikroplastföroreningar i miljön, inte är komposterbar, inverkar negativt på materialåtervinningen av konventionell plast och inte ger några påvisade fördelar för miljön. Med anledning av att det förekommer så mycket polystyrenskräp i den marina miljön och att det finns tillgängliga alternativ, bör även engångsbehållare för livsmedel och drycker i expanderad polystyren begränsas. |
| --- | --- |

(12)

För andra plastartiklar för engångsbruk finns det redan lämpliga och mer hållbara alternativ till överkomligt pris. För att minska sådana produkters inverkan på miljön bör medlemsstaterna vara skyldiga att förbjuda att dessa släpps ut på unionsmarknaden. Det skulle öka användningen av de lättillgängliga och mer hållbara
  alternativ som följer befintliga standarder och unionslagstiftningen,
  och främja innovativa lösningar för mer hållbara affärsmodeller, återanvändbara alternativ och ersättningsmaterial
  , i linje med avfallshierarkin som fastställs i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG
  .
  De marknadsbegränsningar som införs i det här direktivet bör också omfatta produkter som är gjorda av oxo-nedbrytbar plast, eftersom denna typ av plast inte riktigt bryts ned biologiskt och därmed bidrar till mikroplastföroreningar i miljön, inte är komposterbar, inverkar negativt på materialåtervinningen av konventionell plast och inte ger några påvisade fördelar för miljön. Med anledning av att det förekommer så mycket polystyrenskräp i den marina miljön och att det finns tillgängliga alternativ, bör även engångsbehållare för livsmedel och drycker i expanderad polystyren begränsas.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Även om det också redan finns lämpliga och mer hållbara alternativ till plasttallrikar och plastbestick är det lämpligt att under en begränsad tid förlänga genomförandet av ett förbud mot att de släpps ut på unionsmarknaden, när så är vederbörligen motiverat och för att undvika alla risker för avbrott i tillhandahållandet av vissa sociala tjänster, t.ex. cateringverksamhet inom utbildningsanstalter och hälso- och sjukvårdstjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Även om det också redan finns lämpliga och mer hållbara alternativ till plasttallrikar och plastbestick är det lämpligt att under en begränsad tid förlänga genomförandet av ett förbud mot att de släpps ut på unionsmarknaden, när så är vederbörligen motiverat och för att undvika alla risker för avbrott i tillhandahållandet av vissa sociala tjänster, t.ex. cateringverksamhet inom utbildningsanstalter och hälso- och sjukvårdstjänster.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | De åtgärder som fastställs i det här direktivet och som främjar användningen av plastfria alternativ bör under inga omständigheter leda till att de skadliga effekterna på miljön och klimatet förvärras, genom t.ex. högre koldioxidutsläpp eller exploatering av värdefulla resurser. Många av de plastfria alternativen framställs av naturresurser och förväntas härröra från bioekonomin, men det är särskilt viktigt att säkerställa att dessa material är hållbara. När det gäller avfallshierarkin bör de åtgärder som fastställs i det här direktivet och deras genomförande alltid i första hand syfta till förebyggande eller till en övergång till återanvändbara produkter snarare än till andra alternativ för engångsbruk, även om de görs av plastfria material. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

De åtgärder som fastställs i det här direktivet och som främjar användningen av plastfria alternativ bör under inga omständigheter leda till att de skadliga effekterna på miljön och klimatet förvärras, genom t.ex. högre koldioxidutsläpp eller exploatering av värdefulla resurser. Många av de plastfria alternativen framställs av naturresurser och förväntas härröra från bioekonomin, men det är särskilt viktigt att säkerställa att dessa material är hållbara. När det gäller avfallshierarkin bör de åtgärder som fastställs i det här direktivet och deras genomförande alltid i första hand syfta till förebyggande eller till en övergång till återanvändbara produkter snarare än till andra alternativ för engångsbruk, även om de görs av plastfria material.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Korkar och lock, som
  till en betydande del
  är gjorda av plast, från dryckesbehållare är bland de plastartiklar för engångsbruk som påträffas oftast på stränderna i unionen. Därför bör dryckesbehållare i form av plastartiklar för engångsbruk endast få släppas ut på marknaden om de uppfyller särskilda krav på produktutformning som betydligt minskar läckaget till miljön av korkar och lock från sådana behållare. För dryckesbehållare som är avsedda för engångsbruk och utgör en förpackning gäller detta krav utöver de väsentliga kraven på förpackningars sammansättning och möjligheterna till återanvändning och återvinning, även materialutnyttjande, av förpackningar som fastställs i bilaga II till direktiv 94/62/EG. För att underlätta efterlevnaden av kravet på produktutformning och säkerställa en välfungerande inre marknad måste en harmoniserad standard tas fram och antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (45), och efterlevnaden av denna standard bör utgöra grund för att förutsätta överensstämmelse med dessa krav. Tillräckligt med tid bör ges för att utveckla en harmoniserad standard och för att göra det möjligt för tillverkarna att anpassa sina produktionskedjor inför genomförandet av kravet på produktutformning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Korkar och lock, som
  till en betydande del
  är gjorda av plast, från dryckesbehållare är bland de plastartiklar för engångsbruk som påträffas oftast på stränderna i unionen. Därför bör dryckesbehållare i form av plastartiklar för engångsbruk endast få släppas ut på marknaden om de uppfyller särskilda krav på produktutformning som betydligt minskar läckaget till miljön av korkar och lock från sådana behållare. För dryckesbehållare som är avsedda för engångsbruk och utgör en förpackning gäller detta krav utöver de väsentliga kraven på förpackningars sammansättning och möjligheterna till återanvändning och återvinning, även materialutnyttjande, av förpackningar som fastställs i bilaga II till direktiv 94/62/EG. För att underlätta efterlevnaden av kravet på produktutformning och säkerställa en välfungerande inre marknad måste en harmoniserad standard tas fram och antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (45), och efterlevnaden av denna standard bör utgöra grund för att förutsätta överensstämmelse med dessa krav. Tillräckligt med tid bör ges för att utveckla en harmoniserad standard och för att göra det möjligt för tillverkarna att anpassa sina produktionskedjor inför genomförandet av kravet på produktutformning.

| (13) | Korkar och lock, som är gjorda av plast, från dryckesbehållare är bland de plastartiklar för engångsbruk som påträffas oftast på stränderna i unionen. Därför bör dryckesbehållare i form av plastartiklar för engångsbruk endast få släppas ut på marknaden om de uppfyller särskilda krav på produktutformning som betydligt minskar läckaget till miljön av korkar och lock från sådana behållare
  samt ökar mängden av återvunna sådana
  . För dryckesbehållare som är avsedda för engångsbruk och utgör en förpackning gäller detta krav utöver de väsentliga kraven på förpackningars sammansättning och möjligheterna till återanvändning och återvinning, även materialutnyttjande, av förpackningar som fastställs i bilaga II till direktiv 94/62/EG. För att underlätta efterlevnaden av kravet på produktutformning och säkerställa en välfungerande inre marknad måste en harmoniserad standard tas fram och antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (45), och efterlevnaden av denna standard bör utgöra grund för att förutsätta överensstämmelse med dessa krav. Tillräckligt med tid bör ges för att utveckla en harmoniserad standard och för att göra det möjligt för tillverkarna att anpassa sina produktionskedjor inför genomförandet av kravet på produktutformning.
  För att säkerställa en cirkulär användning av plast måste man säkra spridningen på marknaden av återvunna material. Det är därför lämpligt att införa ett krav på att vissa produkter ska innehålla en minimimängd återvunnen plast. |
| --- | --- |

(13)

Korkar och lock, som är gjorda av plast, från dryckesbehållare är bland de plastartiklar för engångsbruk som påträffas oftast på stränderna i unionen. Därför bör dryckesbehållare i form av plastartiklar för engångsbruk endast få släppas ut på marknaden om de uppfyller särskilda krav på produktutformning som betydligt minskar läckaget till miljön av korkar och lock från sådana behållare
  samt ökar mängden av återvunna sådana
  . För dryckesbehållare som är avsedda för engångsbruk och utgör en förpackning gäller detta krav utöver de väsentliga kraven på förpackningars sammansättning och möjligheterna till återanvändning och återvinning, även materialutnyttjande, av förpackningar som fastställs i bilaga II till direktiv 94/62/EG. För att underlätta efterlevnaden av kravet på produktutformning och säkerställa en välfungerande inre marknad måste en harmoniserad standard tas fram och antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (45), och efterlevnaden av denna standard bör utgöra grund för att förutsätta överensstämmelse med dessa krav. Tillräckligt med tid bör ges för att utveckla en harmoniserad standard och för att göra det möjligt för tillverkarna att anpassa sina produktionskedjor inför genomförandet av kravet på produktutformning.
  För att säkerställa en cirkulär användning av plast måste man säkra spridningen på marknaden av återvunna material. Det är därför lämpligt att införa ett krav på att vissa produkter ska innehålla en minimimängd återvunnen plast.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | I samband med den översyn som ska göras enligt artikel 9.5 i direktiv 94/62/EG bör kommissionen beakta de olika förpackningsmaterialens, inbegripet kompositmaterialens, relativa egenskaper utifrån livscykelanalyser, med särskild inriktning på förebyggande och utformning för den cirkulära ekonomin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

I samband med den översyn som ska göras enligt artikel 9.5 i direktiv 94/62/EG bör kommissionen beakta de olika förpackningsmaterialens, inbegripet kompositmaterialens, relativa egenskaper utifrån livscykelanalyser, med särskild inriktning på förebyggande och utformning för den cirkulära ekonomin.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Förekomsten av farliga kemiska ämnen i sanitetsbindor samt tamponger och tampongapplikatorer bör undvikas för att skydda kvinnors hälsa. Samtidigt är tillgängligheten av mer ekonomiskt hållbara lösningar för flergångsbruk avgörande för att se till att kvinnor fullt ut kan delta i samhällslivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Förekomsten av farliga kemiska ämnen i sanitetsbindor samt tamponger och tampongapplikatorer bör undvikas för att skydda kvinnors hälsa. Samtidigt är tillgängligheten av mer ekonomiskt hållbara lösningar för flergångsbruk avgörande för att se till att kvinnor fullt ut kan delta i samhällslivet.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Vissa plastartiklar för engångsbruk hamnar i miljön till följd av olämpligt bortskaffande via avlopp eller annat olämpligt utsläppande i miljön. Därför bör märkningskrav införas för plastartiklar för engångsbruk som ofta bortskaffas via avlopp eller på annat olämpligt sätt. Märkningen bör informera konsumenterna om lämpliga bortskaffandesätt och/eller bortskaffandesätt som bör undvikas
  eller
  om de negativa miljöeffekterna av nedskräpning som orsakas av olämpligt bortskaffande. Kommissionen bör ges befogenhet att införa ett harmoniserat format för märkningen och bör samtidigt vid behov testa hur representativa konsumentgrupper uppfattar den föreslagna märkningen för att garantera att den är effektiv
  och
  lättförståelig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Vissa plastartiklar för engångsbruk hamnar i miljön till följd av olämpligt bortskaffande via avlopp eller annat olämpligt utsläppande i miljön. Därför bör märkningskrav införas för plastartiklar för engångsbruk som ofta bortskaffas via avlopp eller på annat olämpligt sätt. Märkningen bör informera konsumenterna om lämpliga bortskaffandesätt och/eller bortskaffandesätt som bör undvikas
  eller
  om de negativa miljöeffekterna av nedskräpning som orsakas av olämpligt bortskaffande. Kommissionen bör ges befogenhet att införa ett harmoniserat format för märkningen och bör samtidigt vid behov testa hur representativa konsumentgrupper uppfattar den föreslagna märkningen för att garantera att den är effektiv
  och
  lättförståelig.

| (14) | Vissa plastartiklar för engångsbruk hamnar i miljön till följd av olämpligt bortskaffande via avlopp eller annat olämpligt utsläppande i miljön.
  Bortskaffande via avlopp kan dessutom orsaka stora ekonomiska skador på avloppsnätet genom att pumpar täpps till och rörledningar blockeras. För dessa produkter råder det ofta stor brist på information om dessa produkters materialegenskaper och om hur avfallet bör bortskaffas.
  Därför bör märkningskrav
  och medvetandehöjande åtgärder
  införas för plastartiklar för engångsbruk som ofta bortskaffas via avlopp eller på annat olämpligt sätt. Märkningen bör informera konsumenterna om lämpliga bortskaffandesätt och/eller bortskaffandesätt som bör undvikas, om de negativa miljöeffekterna av nedskräpning som orsakas av olämpligt bortskaffande
  , förekomsten av plast i produkten och produktens återvinningsbarhet
  . Kommissionen bör ges befogenhet att införa ett harmoniserat format för märkningen och bör samtidigt vid behov testa hur representativa konsumentgrupper uppfattar den föreslagna märkningen för att garantera att den är effektiv, lättförståelig och
  inte vilseledande, och bör också beakta befintliga frivilliga överenskommelser. |
| --- | --- |

(14)

Vissa plastartiklar för engångsbruk hamnar i miljön till följd av olämpligt bortskaffande via avlopp eller annat olämpligt utsläppande i miljön.
  Bortskaffande via avlopp kan dessutom orsaka stora ekonomiska skador på avloppsnätet genom att pumpar täpps till och rörledningar blockeras. För dessa produkter råder det ofta stor brist på information om dessa produkters materialegenskaper och om hur avfallet bör bortskaffas.
  Därför bör märkningskrav
  och medvetandehöjande åtgärder
  införas för plastartiklar för engångsbruk som ofta bortskaffas via avlopp eller på annat olämpligt sätt. Märkningen bör informera konsumenterna om lämpliga bortskaffandesätt och/eller bortskaffandesätt som bör undvikas, om de negativa miljöeffekterna av nedskräpning som orsakas av olämpligt bortskaffande
  , förekomsten av plast i produkten och produktens återvinningsbarhet
  . Kommissionen bör ges befogenhet att införa ett harmoniserat format för märkningen och bör samtidigt vid behov testa hur representativa konsumentgrupper uppfattar den föreslagna märkningen för att garantera att den är effektiv, lättförståelig och
  inte vilseledande, och bör också beakta befintliga frivilliga överenskommelser.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | När det gäller plastartiklar för engångsbruk för vilka det inte finns några lättillgängliga, lämpliga och mer hållbara alternativ bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, också införa system för utökat producentansvar för att täcka
  kostnaderna
  för avfallshantering och uppstädning av skräp samt kostnaderna för medvetandehöjande åtgärder för att förebygga och minska sådant skräp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

När det gäller plastartiklar för engångsbruk för vilka det inte finns några lättillgängliga, lämpliga och mer hållbara alternativ bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, också införa system för utökat producentansvar för att täcka
  kostnaderna
  för avfallshantering och uppstädning av skräp samt kostnaderna för medvetandehöjande åtgärder för att förebygga och minska sådant skräp.

| (15) | När det gäller plastartiklar för engångsbruk för vilka det inte finns några lättillgängliga, lämpliga och mer hållbara alternativ bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, också införa system för utökat producentansvar för att täcka
  de kostnader som krävs
  för avfallshantering och uppstädning av skräp samt kostnaderna för medvetandehöjande åtgärder för att förebygga och minska sådant skräp
  och motverka olämpligt beteende från konsumenternas sida. Dessa kostnader bör inte överstiga de kostnader som krävs för att tillhandahålla dessa tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och bör fastställas mellan de berörda aktörerna på ett insynsvänligt sätt. Kostnaderna för uppstädning av skräp bör vara proportionerliga och grundas på tydliga mål som fastställts i enlighet med artikel 8a.1 i direktiv 2008/98/EG. Dessa mål bör definiera omfattningen av den uppstädningsverksamhet som ingår i systemet för utökat producentansvar i enlighet med de skyldigheter som är tillämpliga för avfallsförebyggande och marint avfall i unionslagstiftningen. Sådan verksamhet bör exempelvis omfatta förebyggande och insamling av skräp på gatan, marknader och andra offentliga platser och under offentliga evenemang, men bör inte omfatta insatser såsom uppstädning av hav och oceaner, vilket offentliga myndigheter inte ansvarar för. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller plastartiklar för engångsbruk för vilka det inte finns några lättillgängliga, lämpliga och mer hållbara alternativ bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, också införa system för utökat producentansvar för att täcka
  de kostnader som krävs
  för avfallshantering och uppstädning av skräp samt kostnaderna för medvetandehöjande åtgärder för att förebygga och minska sådant skräp
  och motverka olämpligt beteende från konsumenternas sida. Dessa kostnader bör inte överstiga de kostnader som krävs för att tillhandahålla dessa tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och bör fastställas mellan de berörda aktörerna på ett insynsvänligt sätt. Kostnaderna för uppstädning av skräp bör vara proportionerliga och grundas på tydliga mål som fastställts i enlighet med artikel 8a.1 i direktiv 2008/98/EG. Dessa mål bör definiera omfattningen av den uppstädningsverksamhet som ingår i systemet för utökat producentansvar i enlighet med de skyldigheter som är tillämpliga för avfallsförebyggande och marint avfall i unionslagstiftningen. Sådan verksamhet bör exempelvis omfatta förebyggande och insamling av skräp på gatan, marknader och andra offentliga platser och under offentliga evenemang, men bör inte omfatta insatser såsom uppstädning av hav och oceaner, vilket offentliga myndigheter inte ansvarar för.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Ekonomiska incitament kan påverka konsumenternas val och uppmuntra eller avskräcka från vissa konsumtionsvanor och kan därmed användas som ett ändamålsenligt verktyg för insatser i tidigare led för att minska vissa plasters inverkan på miljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Ekonomiska incitament kan påverka konsumenternas val och uppmuntra eller avskräcka från vissa konsumtionsvanor och kan därmed användas som ett ändamålsenligt verktyg för insatser i tidigare led för att minska vissa plasters inverkan på miljön.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Den stora andel plast från övergivna, förlorade eller kasserade fiskeredskap som innehåller plast som ingår i det marina skräpet tyder på att de befintliga lagstiftningskraven (46) inte ger tillräckliga incitament för att ta med sådana fiskeredskap tillbaka till hamn för insamling och behandling. Det tilltänkta systemet med indirekta avgifter i unionslagstiftningen om mottagningsanordningar i hamn som gäller inlämning av avfall från fartyg tar bort incitamentet för fartyg att dumpa sitt avfall till havs och garanterar rätten till inlämning. Detta system bör emellertid kompletteras med ytterligare finansiella incitament för fiskare att ta med sig sina fiskeredskap tillbaka till hamn för att undvika en eventuell ökning av den indirekta avfallsavgiften. Eftersom det finns goda möjligheter att återvinna plastkomponenter i fiskeredskap bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, införa utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast i syfte att underlätta separat insamling av uttjänta fiskeredskap och finansiera en sund avfallshantering av sådana fiskeredskap, särskilt återvinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Den stora andel plast från övergivna, förlorade eller kasserade fiskeredskap som innehåller plast som ingår i det marina skräpet tyder på att de befintliga lagstiftningskraven (46) inte ger tillräckliga incitament för att ta med sådana fiskeredskap tillbaka till hamn för insamling och behandling. Det tilltänkta systemet med indirekta avgifter i unionslagstiftningen om mottagningsanordningar i hamn som gäller inlämning av avfall från fartyg tar bort incitamentet för fartyg att dumpa sitt avfall till havs och garanterar rätten till inlämning. Detta system bör emellertid kompletteras med ytterligare finansiella incitament för fiskare att ta med sig sina fiskeredskap tillbaka till hamn för att undvika en eventuell ökning av den indirekta avfallsavgiften. Eftersom det finns goda möjligheter att återvinna plastkomponenter i fiskeredskap bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, införa utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast i syfte att underlätta separat insamling av uttjänta fiskeredskap och finansiera en sund avfallshantering av sådana fiskeredskap, särskilt återvinning.

| (16) | Den stora andel plast från övergivna, förlorade eller kasserade fiskeredskap som innehåller plast som ingår i det marina skräpet tyder på att de befintliga lagstiftningskraven (46) inte ger tillräckliga incitament för att ta med sådana fiskeredskap tillbaka till hamn för insamling och behandling.
  Enligt förordning (EG) nr 1224/2009 ska fiskefartygets befälhavare, om de förlorade fiskeredskapen inte kan bärgas, underrätta den behöriga myndigheten i sin flaggmedlemsstat. För att säkerställa harmoniserad övervakning bör uppgifter om förlorade fiskeredskap samlas in och registreras av medlemsstaterna och årligen översändas till kommissionen.
  Det tilltänkta systemet med indirekta avgifter i unionslagstiftningen om mottagningsanordningar i hamn som gäller inlämning av avfall från fartyg tar bort incitamentet för fartyg att dumpa sitt avfall till havs och garanterar rätten till inlämning. Detta system bör emellertid kompletteras med ytterligare finansiella incitament för fiskare att ta med sig sina fiskeredskap tillbaka till hamn för att undvika en eventuell ökning av den indirekta avfallsavgiften. Eftersom det finns goda möjligheter att återvinna plastkomponenter i fiskeredskap bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, införa utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast i syfte att underlätta separat insamling av uttjänta fiskeredskap och finansiera en sund avfallshantering av sådana fiskeredskap, särskilt återvinning.
  Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa en anpassning av de ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna av fiskeredskap som innehåller plast för att uppfylla de skyldigheter som följer av producentansvaret, särskilt med hänsyn till i vilken utsträckning fiskeredskapen är hållbara respektive går att reparera, återanvända och materialåtervinna. |
| --- | --- |

(16)

Den stora andel plast från övergivna, förlorade eller kasserade fiskeredskap som innehåller plast som ingår i det marina skräpet tyder på att de befintliga lagstiftningskraven (46) inte ger tillräckliga incitament för att ta med sådana fiskeredskap tillbaka till hamn för insamling och behandling.
  Enligt förordning (EG) nr 1224/2009 ska fiskefartygets befälhavare, om de förlorade fiskeredskapen inte kan bärgas, underrätta den behöriga myndigheten i sin flaggmedlemsstat. För att säkerställa harmoniserad övervakning bör uppgifter om förlorade fiskeredskap samlas in och registreras av medlemsstaterna och årligen översändas till kommissionen.
  Det tilltänkta systemet med indirekta avgifter i unionslagstiftningen om mottagningsanordningar i hamn som gäller inlämning av avfall från fartyg tar bort incitamentet för fartyg att dumpa sitt avfall till havs och garanterar rätten till inlämning. Detta system bör emellertid kompletteras med ytterligare finansiella incitament för fiskare att ta med sig sina fiskeredskap tillbaka till hamn för att undvika en eventuell ökning av den indirekta avfallsavgiften. Eftersom det finns goda möjligheter att återvinna plastkomponenter i fiskeredskap bör medlemsstaterna, i enlighet med principen att förorenaren betalar, införa utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast i syfte att underlätta separat insamling av uttjänta fiskeredskap och finansiera en sund avfallshantering av sådana fiskeredskap, särskilt återvinning.
  Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa en anpassning av de ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna av fiskeredskap som innehåller plast för att uppfylla de skyldigheter som följer av producentansvaret, särskilt med hänsyn till i vilken utsträckning fiskeredskapen är hållbara respektive går att reparera, återanvända och materialåtervinna.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Inom ramen för ett utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast bör medlemsstaterna övervaka, bedöma, samla in och materialåtervinna fiskeredskap för att uppnå de kvantitativa målen för insamling och materialåtervinning av fiskeredskap som innehåller plast som fastställs i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Inom ramen för ett utökat producentansvar för fiskeredskap som innehåller plast bör medlemsstaterna övervaka, bedöma, samla in och materialåtervinna fiskeredskap för att uppnå de kvantitativa målen för insamling och materialåtervinning av fiskeredskap som innehåller plast som fastställs i detta direktiv.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | I de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör problemet med plastavfall från jordbruket åtgärdas och kommissionen bör vid behov införa en standard för god jordbrukshävd av och goda miljöförhållanden för marken när det gäller plastavfall, som ett nytt inslag i den skärpta villkorligheten på medellång sikt, senast 2023. De nya tvärvillkoren skulle ålägga jordbrukarna att ordna insamlingen och materialåtervinningen av plast via ett auktoriserat avfallshanteringsföretag, och att kunna belägga att plastavfallet hanterats ordentligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

I de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör problemet med plastavfall från jordbruket åtgärdas och kommissionen bör vid behov införa en standard för god jordbrukshävd av och goda miljöförhållanden för marken när det gäller plastavfall, som ett nytt inslag i den skärpta villkorligheten på medellång sikt, senast 2023. De nya tvärvillkoren skulle ålägga jordbrukarna att ordna insamlingen och materialåtervinningen av plast via ett auktoriserat avfallshanteringsföretag, och att kunna belägga att plastavfallet hanterats ordentligt.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | I syfte att förebygga nedskräpning och andra olämpliga former av bortskaffande som leder till marint plastskräp måste konsumenterna ges tillräcklig information om de lämpligaste bortskaffandesätten eller vilka bortskaffandesätt som bör undvikas, bästa praxis för bortskaffande av avfall, miljöpåverkan av olämpligt bortskaffande samt om plastinnehållet i vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap. Därför bör det krävas av medlemsstaterna att de vidtar medvetandehöjande åtgärder som garanterar att sådan information lämnas till konsumenterna. Informationen bör inte innehålla något marknadsföringsinnehåll som uppmanar till användning av plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att välja vilka åtgärder som är lämpligast beroende på produktens eller dess användnings karaktär. Tillverkare av plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast bör täcka kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärderna, som en del av det utökade producentansvaret. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

I syfte att förebygga nedskräpning och andra olämpliga former av bortskaffande som leder till marint plastskräp måste konsumenterna ges tillräcklig information om de lämpligaste bortskaffandesätten eller vilka bortskaffandesätt som bör undvikas, bästa praxis för bortskaffande av avfall, miljöpåverkan av olämpligt bortskaffande samt om plastinnehållet i vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap. Därför bör det krävas av medlemsstaterna att de vidtar medvetandehöjande åtgärder som garanterar att sådan information lämnas till konsumenterna. Informationen bör inte innehålla något marknadsföringsinnehåll som uppmanar till användning av plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att välja vilka åtgärder som är lämpligast beroende på produktens eller dess användnings karaktär. Tillverkare av plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast bör täcka kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärderna, som en del av det utökade producentansvaret.

| (18) | I syfte att förebygga nedskräpning och andra olämpliga former av bortskaffande som leder till marint plastskräp måste konsumenterna ges tillräcklig information om de lämpligaste bortskaffandesätten eller vilka bortskaffandesätt som bör undvikas, bästa praxis för bortskaffande av avfall, miljöpåverkan av olämpligt bortskaffande samt om plastinnehållet i vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  , så att ett ansvarsfullt beteende hos konsumenterna uppmuntras när det gäller korrekt bortskaffande av avfall
  . Därför bör det krävas av medlemsstaterna att de vidtar medvetandehöjande åtgärder som garanterar att sådan information lämnas till konsumenterna.
  Den här informationen bör omfatta hur olämpligt bortskaffande av avfall påverkar avloppsnätet.
  Informationen bör inte innehålla något marknadsföringsinnehåll som uppmanar till användning av plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att välja vilka åtgärder som är lämpligast beroende på produktens eller dess användnings karaktär.
  Bekämpning av nedskräpning är en gemensam insats för behöriga myndigheter, tillverkare och konsumenter.
  Tillverkare av plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast bör täcka kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärderna, som en del av det utökade producentansvaret.
  Tillverkarna bör uppmuntras att använda sin marknadsföringskraft för att främja och driva på en hållbar och cirkulär förbrukning och användning av produkter. |
| --- | --- |

(18)

I syfte att förebygga nedskräpning och andra olämpliga former av bortskaffande som leder till marint plastskräp måste konsumenterna ges tillräcklig information om de lämpligaste bortskaffandesätten eller vilka bortskaffandesätt som bör undvikas, bästa praxis för bortskaffande av avfall, miljöpåverkan av olämpligt bortskaffande samt om plastinnehållet i vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  , så att ett ansvarsfullt beteende hos konsumenterna uppmuntras när det gäller korrekt bortskaffande av avfall
  . Därför bör det krävas av medlemsstaterna att de vidtar medvetandehöjande åtgärder som garanterar att sådan information lämnas till konsumenterna.
  Den här informationen bör omfatta hur olämpligt bortskaffande av avfall påverkar avloppsnätet.
  Informationen bör inte innehålla något marknadsföringsinnehåll som uppmanar till användning av plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att välja vilka åtgärder som är lämpligast beroende på produktens eller dess användnings karaktär.
  Bekämpning av nedskräpning är en gemensam insats för behöriga myndigheter, tillverkare och konsumenter.
  Tillverkare av plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast bör täcka kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärderna, som en del av det utökade producentansvaret.
  Tillverkarna bör uppmuntras att använda sin marknadsföringskraft för att främja och driva på en hållbar och cirkulär förbrukning och användning av produkter.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Kommissionen är enligt unionsrätten skyldig att hjälpa medlemsstaterna att utarbeta strategier och planer för att minska nedskräpningen i form av fiskeredskap till havs, även med hjälp av subventioner från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Insatserna kan omfatta kampanjer och program för att öka medvetenheten om detta avfalls inverkan på marina ekosystem, forskning om möjligheterna att använda biologiskt nedbrytbara/komposterbara fiskeredskap, utbildningsprojekt för yrkesfiskare och särskilda offentliga program för att avlägsna plast och andra föremål från den marina miljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Kommissionen är enligt unionsrätten skyldig att hjälpa medlemsstaterna att utarbeta strategier och planer för att minska nedskräpningen i form av fiskeredskap till havs, även med hjälp av subventioner från Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Insatserna kan omfatta kampanjer och program för att öka medvetenheten om detta avfalls inverkan på marina ekosystem, forskning om möjligheterna att använda biologiskt nedbrytbara/komposterbara fiskeredskap, utbildningsprojekt för yrkesfiskare och särskilda offentliga program för att avlägsna plast och andra föremål från den marina miljön.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk är en av de vanligaste marina skräpartiklarna på unionens stränder. Det beror på att de separata insamlingssystemen är ineffektiva och att konsumenterna inte deltar i systemen i tillräcklig utsträckning. Det
  behövs
  effektivare separata insamlingssystem, och därför bör ett minimimål för separat insamling fastställas för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör kunna uppnå detta minimimål genom att fastställa separata insamlingsmål för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk inom sina system för utökat producentansvar eller genom att inrätta pantsystem eller genom någon annan åtgärd som de anser lämplig. Det kommer att få en direkt positiv inverkan på
  insamlingsgraden
  , kvaliteten på det insamlade materialet och kvaliteten på det återvunna materialet, vilket skapar möjligheter för återvinningssektorn och marknaden för återvunnet material. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk är en av de vanligaste marina skräpartiklarna på unionens stränder. Det beror på att de separata insamlingssystemen är ineffektiva och att konsumenterna inte deltar i systemen i tillräcklig utsträckning. Det
  behövs
  effektivare separata insamlingssystem, och därför bör ett minimimål för separat insamling fastställas för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör kunna uppnå detta minimimål genom att fastställa separata insamlingsmål för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk inom sina system för utökat producentansvar eller genom att inrätta pantsystem eller genom någon annan åtgärd som de anser lämplig. Det kommer att få en direkt positiv inverkan på
  insamlingsgraden
  , kvaliteten på det insamlade materialet och kvaliteten på det återvunna materialet, vilket skapar möjligheter för återvinningssektorn och marknaden för återvunnet material.

| (20) | Dryckesflaskor
  (med korkar och lock)
  som är plastartiklar för engångsbruk är en av de vanligaste marina skräpartiklarna på unionens stränder. Det beror på att de separata insamlingssystemen är ineffektiva och att konsumenterna inte deltar i systemen i tillräcklig utsträckning. Det
  är nödvändigt att främja
  effektivare separata insamlingssystem
  och att öka framställningen av produkter av återvunnet material
  , och därför bör ett minimimål för separat insamling fastställas för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör kunna uppnå detta minimimål genom att fastställa separata insamlingsmål för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk inom sina system för utökat producentansvar eller genom att inrätta pantsystem eller genom någon annan åtgärd som de anser lämplig. Det
  här minimimålet för insamling bör åtföljas av ett specifikt krav på återvunnet material i plastflaskor, för att säkerställa att den ökade mängden insamlad plast återanvänds eller materialåtervinns och därmed återinförs i den cirkulära ekonomin. Dessa åtgärder
  kommer att få en direkt positiv inverkan på
  insamlings- och materialåtervinningsgraden
  , kvaliteten på det insamlade materialet och kvaliteten på det återvunna materialet, vilket skapar
  nya
  möjligheter för återvinningssektorn och marknaden för återvunnet material.
  När medlemsstaterna genomför åtgärderna för att uppnå minimimålet för separat insamling bör de se till att de befintliga systemen för utökat producentansvar upprätthålls på ett korrekt sätt. För de medlemsstater som önskar införa pantsystem bör kommissionen fastställa riktlinjer för hur dessa system ska fungera. |
| --- | --- |

(20)

Dryckesflaskor
  (med korkar och lock)
  som är plastartiklar för engångsbruk är en av de vanligaste marina skräpartiklarna på unionens stränder. Det beror på att de separata insamlingssystemen är ineffektiva och att konsumenterna inte deltar i systemen i tillräcklig utsträckning. Det
  är nödvändigt att främja
  effektivare separata insamlingssystem
  och att öka framställningen av produkter av återvunnet material
  , och därför bör ett minimimål för separat insamling fastställas för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk. Medlemsstaterna bör kunna uppnå detta minimimål genom att fastställa separata insamlingsmål för dryckesflaskor som är plastartiklar för engångsbruk inom sina system för utökat producentansvar eller genom att inrätta pantsystem eller genom någon annan åtgärd som de anser lämplig. Det
  här minimimålet för insamling bör åtföljas av ett specifikt krav på återvunnet material i plastflaskor, för att säkerställa att den ökade mängden insamlad plast återanvänds eller materialåtervinns och därmed återinförs i den cirkulära ekonomin. Dessa åtgärder
  kommer att få en direkt positiv inverkan på
  insamlings- och materialåtervinningsgraden
  , kvaliteten på det insamlade materialet och kvaliteten på det återvunna materialet, vilket skapar
  nya
  möjligheter för återvinningssektorn och marknaden för återvunnet material.
  När medlemsstaterna genomför åtgärderna för att uppnå minimimålet för separat insamling bör de se till att de befintliga systemen för utökat producentansvar upprätthålls på ett korrekt sätt. För de medlemsstater som önskar införa pantsystem bör kommissionen fastställa riktlinjer för hur dessa system ska fungera.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a | ) I direktiv 2008/98/EG definieras separat insamling som insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

   (1a)

  om ändring av direktiv 2008/98/EG noteras det att separat insamling kan ske genom insamling från dörr till dörr, inlämnings- och mottagningssystem eller andra insamlingssätt. Enligt artikel 10.3 a i direktiv 2008/98/EG medges ett undantag varigenom det bör vara möjligt att samla in vissa typer av avfall tillsammans under förutsättning att detta inte hindrar en högkvalitativ materialåtervinning eller annan återvinning av avfall, i linje med avfallshierarkin, och leder till ett återvinningsresultat som är kvalitetsmässigt jämförbart med det som uppnås vid separat insamling. Detta undantag bör även vara tillgängligt vid genomförandet av det här direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a

) I direktiv 2008/98/EG definieras separat insamling som insamling då ett avfallsflöde hålls åtskilt efter avfallets typ och natur i syfte att underlätta en särskild behandling. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851

   (1a)

  om ändring av direktiv 2008/98/EG noteras det att separat insamling kan ske genom insamling från dörr till dörr, inlämnings- och mottagningssystem eller andra insamlingssätt. Enligt artikel 10.3 a i direktiv 2008/98/EG medges ett undantag varigenom det bör vara möjligt att samla in vissa typer av avfall tillsammans under förutsättning att detta inte hindrar en högkvalitativ materialåtervinning eller annan återvinning av avfall, i linje med avfallshierarkin, och leder till ett återvinningsresultat som är kvalitetsmässigt jämförbart med det som uppnås vid separat insamling. Detta undantag bör även vara tillgängligt vid genomförandet av det här direktivet.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (48) bör kommissionen utvärdera detta direktiv. Denna utvärdering bör bygga på erfarenheter från och data som samlats in under genomförandet av detta direktiv samt data som samlats in enligt direktiv 2008/56/EG eller direktiv 2008/98/EG. Utvärderingen bör ligga till grund för en bedömning av eventuella ytterligare åtgärder och av huruvida bilagan med en förteckning över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, mot bakgrund av övervakningen av marint skräp i unionen.
  Vid utvärderingen bör det också undersökas om vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts under tiden – inklusive utveckling av biologiskt nedbrytbara material och framtagande av kriterier eller en standard för biologisk nedbrytning av plast i den marina miljön, i enlighet med vad som fastställs i den europeiska strategin för plast – som gör det möjligt att ta fram en standard för biologisk nedbrytning av vissa plastartiklar för engångsbruk i den marina miljön. Denna standard skulle inkludera en standard för att testa om plast, vid fysisk och biologisk nedbrytning i marin miljö, bryts ner helt till koldioxid (CO2), biomassa och vatten tillräckligt snabbt för att plasten inte ska hinna orsaka skador på det marina livet eller leda till en ansamling av plast i miljön. Om så är fallet skulle plastartiklar för engångsbruk som uppfyller denna standard kunna undantas från förbudet mot utsläppande på marknaden. I den europeiska strategin för plast ingår redan åtgärder på detta område, men där konstateras också att det är svårt att skapa ett regelverk för biologiskt nedbrytbar plast på grund av de olika förhållandena i olika hav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (48) bör kommissionen utvärdera detta direktiv. Denna utvärdering bör bygga på erfarenheter från och data som samlats in under genomförandet av detta direktiv samt data som samlats in enligt direktiv 2008/56/EG eller direktiv 2008/98/EG. Utvärderingen bör ligga till grund för en bedömning av eventuella ytterligare åtgärder och av huruvida bilagan med en förteckning över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, mot bakgrund av övervakningen av marint skräp i unionen.
  Vid utvärderingen bör det också undersökas om vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts under tiden – inklusive utveckling av biologiskt nedbrytbara material och framtagande av kriterier eller en standard för biologisk nedbrytning av plast i den marina miljön, i enlighet med vad som fastställs i den europeiska strategin för plast – som gör det möjligt att ta fram en standard för biologisk nedbrytning av vissa plastartiklar för engångsbruk i den marina miljön. Denna standard skulle inkludera en standard för att testa om plast, vid fysisk och biologisk nedbrytning i marin miljö, bryts ner helt till koldioxid (CO2), biomassa och vatten tillräckligt snabbt för att plasten inte ska hinna orsaka skador på det marina livet eller leda till en ansamling av plast i miljön. Om så är fallet skulle plastartiklar för engångsbruk som uppfyller denna standard kunna undantas från förbudet mot utsläppande på marknaden. I den europeiska strategin för plast ingår redan åtgärder på detta område, men där konstateras också att det är svårt att skapa ett regelverk för biologiskt nedbrytbar plast på grund av de olika förhållandena i olika hav.

| (22) | I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (48) bör kommissionen utvärdera detta direktiv. Denna utvärdering bör bygga på erfarenheter från och data som samlats in under genomförandet av detta direktiv samt data som samlats in enligt direktiv 2008/56/EG eller direktiv 2008/98/EG. Utvärderingen bör ligga till grund för en bedömning av eventuella ytterligare åtgärder,
  inbegripet fastställandet av minskningsmål i hela unionen för 2030 och därefter,
  och av huruvida bilagan med en förteckning över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, mot bakgrund av övervakningen av marint skräp i unionen. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (48) bör kommissionen utvärdera detta direktiv. Denna utvärdering bör bygga på erfarenheter från och data som samlats in under genomförandet av detta direktiv samt data som samlats in enligt direktiv 2008/56/EG eller direktiv 2008/98/EG. Utvärderingen bör ligga till grund för en bedömning av eventuella ytterligare åtgärder,
  inbegripet fastställandet av minskningsmål i hela unionen för 2030 och därefter,
  och av huruvida bilagan med en förteckning över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, mot bakgrund av övervakningen av marint skräp i unionen.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Medlemsstaterna bör fastställa regler för sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Medlemsstaterna bör fastställa regler för sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (23) | Medlemsstaterna bör fastställa regler för sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.
  Konsumenterna bör också uppmuntras eller bestraffas för sitt beteende, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör fastställa regler för sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.
  Konsumenterna bör också uppmuntras eller bestraffas för sitt beteende, när så är lämpligt.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Eftersom målen för detta direktiv – att förebygga och minska inverkan från vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast på miljön och att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet att främja innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdernas omfattning och effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Eftersom målen för detta direktiv – att förebygga och minska inverkan från vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast på miljön och att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet att främja innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdernas omfattning och effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (25) | Eftersom målen för detta direktiv – att förebygga och minska inverkan från vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast på miljön
  och människors hälsa
  och att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet att främja innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdernas omfattning och effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom målen för detta direktiv – att förebygga och minska inverkan från vissa plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast på miljön
  och människors hälsa
  och att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet att främja innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdernas omfattning och effekter, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Eftersom marint plastskräp inte bara finns i den marina miljön som omger unionen, och eftersom en enorm mängd marint plastskräp kan påträffas i andra delar av världen än i EU, bör medlemsstaterna säkerställa att exporten av avfall till tredjeländer inte bidrar till marint plastskräp på andra platser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Eftersom marint plastskräp inte bara finns i den marina miljön som omger unionen, och eftersom en enorm mängd marint plastskräp kan påträffas i andra delar av världen än i EU, bör medlemsstaterna säkerställa att exporten av avfall till tredjeländer inte bidrar till marint plastskräp på andra platser.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 25b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25b) | Medlemsstaterna kan också spela en viktig roll när det gäller att begränsa marint skräp genom att sprida kunskap och expertis om hållbar materialhantering till tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25b)

Medlemsstaterna kan också spela en viktig roll när det gäller att begränsa marint skräp genom att sprida kunskap och expertis om hållbar materialhantering till tredjeländer.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 25c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25c) | Offentliga myndigheter, däribland unionens institutioner, bör föregå med gott exempel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25c)

Offentliga myndigheter, däribland unionens institutioner, bör föregå med gott exempel.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt vattenmiljön, och på människors hälsa samt att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion. | Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt
  vattenlevande organismer och
  vattenmiljön, och på människors hälsa samt att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa
  och hållbara
  affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt vattenmiljön, och på människors hälsa samt att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion.

Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt
  vattenlevande organismer och
  vattenmiljön, och på människors hälsa samt att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa
  och hållbara
  affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta direktiv ska gälla de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap som innehåller plast. | Detta direktiv ska gälla de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast. |

Kommissionens förslag

Ändring

Detta direktiv ska gälla de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap som innehåller plast.

Detta direktiv ska gälla de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap
  och vattenbruksredskap
  som innehåller plast.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | plast: ett material bestående av en polymer i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1907/2006 till vilken tillsatser eller andra ämnen kan ha lagts till och som kan användas som huvudsaklig strukturkomponent i slutprodukter, med undantag för naturliga polymerer som inte har modifierats på kemisk väg, plastartikel för engångsbruk: |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

plast: ett material bestående av en polymer i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1907/2006 till vilken tillsatser eller andra ämnen kan ha lagts till och som kan användas som huvudsaklig strukturkomponent i slutprodukter, med undantag för naturliga polymerer som inte har modifierats på kemisk väg, plastartikel för engångsbruk:

| (1) | plast: ett material bestående av en polymer i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1907/2006 till vilken tillsatser eller andra ämnen kan ha lagts till och som
  används eller
  kan användas som huvudsaklig strukturkomponent i slutprodukter, med undantag för naturliga polymerer som inte har modifierats på kemisk väg, plastartikel för engångsbruk: |
| --- | --- |

(1)

plast: ett material bestående av en polymer i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1907/2006 till vilken tillsatser eller andra ämnen kan ha lagts till och som
  används eller
  kan användas som huvudsaklig strukturkomponent i slutprodukter, med undantag för naturliga polymerer som inte har modifierats på kemisk väg, plastartikel för engångsbruk:

Ändring 47

Förslag till direktiv

Artikel 3 –led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | mycket tunna plastbärkassar: tunna plastbärkassar enligt definitionen i artikel 3.1 c i direktiv 94/62/EG med en tjocklek på mindre än 15 mikrometer, |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Ändring 48

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | fiskeredskap: alla föremål eller redskap som används inom fiske och vattenbruk som inriktar sig på eller
  fångar
  marina biologiska resurser eller som flyter på havsytan och används i syfte att dra till sig
  och fånga
  sådana marina biologiska resurser, |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

fiskeredskap: alla föremål eller redskap som används inom fiske och vattenbruk som inriktar sig på eller
  fångar
  marina biologiska resurser eller som flyter på havsytan och används i syfte att dra till sig
  och fånga
  sådana marina biologiska resurser,

| (3) | fiskeredskap: alla föremål eller redskap som används inom fiske och vattenbruk som inriktar sig på
  , fångar
  eller
  kvarhåller
  marina biologiska resurser
  för odling
  eller som flyter på havsytan och används i syfte att dra till sig
  , fånga eller kvarhålla
  sådana marina biologiska resurser, |
| --- | --- |

(3)

fiskeredskap: alla föremål eller redskap som används inom fiske och vattenbruk som inriktar sig på
  , fångar
  eller
  kvarhåller
  marina biologiska resurser
  för odling
  eller som flyter på havsytan och används i syfte att dra till sig
  , fånga eller kvarhålla
  sådana marina biologiska resurser,

Ändring 49

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | uttjänta fiskeredskap: alla fiskeredskap som omfattas av definitionen av avfall i direktiv 2008/98/EG, inbegripet alla separata komponenter, ämnen eller material som var en del av eller var fästa vid ett sådant fiskeredskap när detta kasserades, |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

uttjänta fiskeredskap: alla fiskeredskap som omfattas av definitionen av avfall i direktiv 2008/98/EG, inbegripet alla separata komponenter, ämnen eller material som var en del av eller var fästa vid ett sådant fiskeredskap när detta kasserades,

| (4) | uttjänta fiskeredskap: alla fiskeredskap som omfattas av definitionen av avfall i direktiv 2008/98/EG, inbegripet alla separata komponenter, ämnen eller material som var en del av eller var fästa vid ett sådant fiskeredskap när detta kasserades
  eller gick förlorat
  , |
| --- | --- |

(4)

uttjänta fiskeredskap: alla fiskeredskap som omfattas av definitionen av avfall i direktiv 2008/98/EG, inbegripet alla separata komponenter, ämnen eller material som var en del av eller var fästa vid ett sådant fiskeredskap när detta kasserades
  eller gick förlorat
  ,

Ändring 50

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | tillverkare: alla fysiska och juridiska personer som, oavsett försäljningsmetod, inbegripet distansavtal i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 (50), släpper ut plastartiklar för engångsbruk eller fiskeredskap som innehåller plast på marknaden, utom personer som
  utför
  fiskeverksamhet enligt definitionen i artikel 4.28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (51), |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

tillverkare: alla fysiska och juridiska personer som, oavsett försäljningsmetod, inbegripet distansavtal i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 (50), släpper ut plastartiklar för engångsbruk eller fiskeredskap som innehåller plast på marknaden, utom personer som
  utför
  fiskeverksamhet enligt definitionen i artikel 4.28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (51),

| (10) | tillverkare: alla fysiska och juridiska personer som
  yrkesmässigt utvecklar, tillverkar, behandlar, bereder, säljer eller importerar
  , oavsett försäljningsmetod, inbegripet distansavtal i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 (50),
  och därigenom
  släpper ut plastartiklar för engångsbruk eller fiskeredskap som innehåller plast på marknaden, utom personer som
  bedriver
  fiskeverksamhet
  eller vattenbruk
  enligt definitionen i artikel 
  4.25 och
  4.28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (51), |
| --- | --- |

(10)

tillverkare: alla fysiska och juridiska personer som
  yrkesmässigt utvecklar, tillverkar, behandlar, bereder, säljer eller importerar
  , oavsett försäljningsmetod, inbegripet distansavtal i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 (50),
  och därigenom
  släpper ut plastartiklar för engångsbruk eller fiskeredskap som innehåller plast på marknaden, utom personer som
  bedriver
  fiskeverksamhet
  eller vattenbruk
  enligt definitionen i artikel 
  4.25 och
  4.28 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (51),

Ändring 51

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | separat insamling: separat insamling enligt definitionen i artikel 3.11 i direktiv 2008/98/EG, |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Ändring 52

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | biologiskt nedbrytbar plast: plast som kan genomgå fysisk, biologisk nedbrytning, så att den till slut omvandlas till koldioxid, biomassa och vatten, och som i enlighet med europeiska standarder för förpackningar kan återvinnas genom kompostering och anaerob nedbrytning, |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Ändring 53

Förslag till direktiv

Artikel 3 – led 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | tobaksvaror: tobaksvaror enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv 2014/40/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Ändringar 118, 54 och 119

Förslag till direktiv

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Minskad förbrukning | Minskad förbrukning |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett
  betydande
  sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium
  senast den ..
  .
  [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att
  uppnå en ambitiös och varaktig minst 25-procentig minskning av
  förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast
  2025
  . |
| Dessa åtgärder kan omfatta
  nationella mål för minskad förbrukning,
  åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket. | Dessa åtgärder kan omfatta åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället,
  och
  ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket
  under deras livscykel, inbegripet när de blir till skräp
  . |
| | Medlemsstaterna ska utarbeta nationella planer som beskriver de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om planerna och vid behov uppdatera dem. Kommissionen får utfärda rekommendationer om planerna. |
| | Medlemsstaterna ska fastställa nationella kvantitativa minskningsmål för att uppnå det mål som anges i första stycket i denna punkt. Målen ska antas senast den ... [sista datum för införlivande av detta direktiv]. |
| | De åtgärder som antas i enlighet med denna punkt ska vara proportionerliga och icke-diskriminerande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa åtgärder i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

   (1a)

  om så krävs enligt det direktivet. |
| 2.   Kommissionen
  får
  anta en genomförandeakt vari metoden för beräkning och verifiering av den
  betydande
  minskning av förbrukningen av plastartiklar för engångsbruk som avses i punkt 1 fastställs. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. | 2.   Kommissionen
  ska
  anta en genomförandeakt vari metoden för beräkning och verifiering av den
  ambitiösa och varaktiga
  minskning av förbrukningen av plastartiklar för engångsbruk som avses i punkt 1 fastställs
  senast den ... [12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska anta de åtgärder som krävs för att uppnå en varaktig minskning av miljöpåverkan från avfall från tobaksvaror, särskilt tobaksvarufilter som innehåller plast, genom att minska avfallet efter konsumtion av tobaksvarufilter som innehåller plast i enlighet med följande: 50 % fram till 2025 och 80 % fram till 2030, i förhållande till det vägda medelvärdet för tobaksvarufilter som innehåller plast och släppts ut på marknaden under 2014–2016. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 4

Artikel 4

Minskad förbrukning

Minskad förbrukning

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett
  betydande
  sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium
  senast den ..
  .
  [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv].

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att
  uppnå en ambitiös och varaktig minst 25-procentig minskning av
  förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast
  2025
  .

Dessa åtgärder kan omfatta
  nationella mål för minskad förbrukning,
  åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket.

nationella mål för minskad förbrukning,

Dessa åtgärder kan omfatta åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället,
  och
  ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket
  under deras livscykel, inbegripet när de blir till skräp
  .

och

under deras livscykel, inbegripet när de blir till skräp

Medlemsstaterna ska utarbeta nationella planer som beskriver de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om planerna och vid behov uppdatera dem. Kommissionen får utfärda rekommendationer om planerna.

Medlemsstaterna ska utarbeta nationella planer som beskriver de åtgärder som vidtas i enlighet med denna punkt. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om planerna och vid behov uppdatera dem. Kommissionen får utfärda rekommendationer om planerna.

Medlemsstaterna ska fastställa nationella kvantitativa minskningsmål för att uppnå det mål som anges i första stycket i denna punkt. Målen ska antas senast den ... [sista datum för införlivande av detta direktiv].

Medlemsstaterna ska fastställa nationella kvantitativa minskningsmål för att uppnå det mål som anges i första stycket i denna punkt. Målen ska antas senast den ... [sista datum för införlivande av detta direktiv].

De åtgärder som antas i enlighet med denna punkt ska vara proportionerliga och icke-diskriminerande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa åtgärder i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

   (1a)

  om så krävs enligt det direktivet.

De åtgärder som antas i enlighet med denna punkt ska vara proportionerliga och icke-diskriminerande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa åtgärder i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

1a

om så krävs enligt det direktivet.

2.   Kommissionen
  får
  anta en genomförandeakt vari metoden för beräkning och verifiering av den
  betydande
  minskning av förbrukningen av plastartiklar för engångsbruk som avses i punkt 1 fastställs. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

2.   Kommissionen
  ska
  anta en genomförandeakt vari metoden för beräkning och verifiering av den
  ambitiösa och varaktiga
  minskning av förbrukningen av plastartiklar för engångsbruk som avses i punkt 1 fastställs
  senast den ... [12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska anta de åtgärder som krävs för att uppnå en varaktig minskning av miljöpåverkan från avfall från tobaksvaror, särskilt tobaksvarufilter som innehåller plast, genom att minska avfallet efter konsumtion av tobaksvarufilter som innehåller plast i enlighet med följande: 50 % fram till 2025 och 80 % fram till 2030, i förhållande till det vägda medelvärdet för tobaksvarufilter som innehåller plast och släppts ut på marknaden under 2014–2016.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del C i bilagan och som har korkar och lock som
  till en betydande del
  är gjorda av plast endast får släppas ut på marknaden om korkarna och locken förblir fästa vid behållaren under produktens hela tilltänkta användningsfas. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del C i bilagan och som har korkar och lock som är gjorda av plast endast får släppas ut på marknaden om korkarna och locken förblir fästa vid behållaren under produktens hela tilltänkta användningsfas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del C i bilagan och som har korkar och lock som
  till en betydande del
  är gjorda av plast endast får släppas ut på marknaden om korkarna och locken förblir fästa vid behållaren under produktens hela tilltänkta användningsfas.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del C i bilagan och som har korkar och lock som är gjorda av plast endast får släppas ut på marknaden om korkarna och locken förblir fästa vid behållaren under produktens hela tilltänkta användningsfas.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att dryckesflaskor som förtecknas i del C i bilagan senast 2025 endast får släppas ut på marknaden om de tillverkats av minst 35 % återvunnet material och är återvinningsbara. |
| | Senast den 1 januari 2022 ska kommissionen anta genomförandeakter som fastställer metoden för hur det återvunna materialet ska beräknas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att dryckesflaskor som förtecknas i del C i bilagan senast 2025 endast får släppas ut på marknaden om de tillverkats av minst 35 % återvunnet material och är återvinningsbara.

Senast den 1 januari 2022 ska kommissionen anta genomförandeakter som fastställer metoden för hur det återvunna materialet ska beräknas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

Senast den 1 januari 2022 ska kommissionen anta genomförandeakter som fastställer metoden för hur det återvunna materialet ska beräknas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid tillämpningen av denna artikel ska metallkapsyler och metallock med plastförsegling inte anses vara gjorda av plast
  till en betydande del
  . | 2.   Vid tillämpningen av denna artikel ska metallkapsyler och metallock med plastförsegling inte anses vara gjorda av plast
  . Dryckesbehållare i glas och metall med korkar och lock som är gjorda av plast ska inte omfattas av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid tillämpningen av denna artikel ska metallkapsyler och metallock med plastförsegling inte anses vara gjorda av plast
  till en betydande del
  .

2.   Vid tillämpningen av denna artikel ska metallkapsyler och metallock med plastförsegling inte anses vara gjorda av plast
  . Dryckesbehållare i glas och metall med korkar och lock som är gjorda av plast ska inte omfattas av denna artikel.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen
  ska begära att de europeiska standardiseringsorganen tar fram harmoniserade standarder med avseende på det krav som avses i punkt 1. | 3.   
  Senast den ... [3 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  ska
  kommissionen
  begära att de europeiska standardiseringsorganen tar fram harmoniserade standarder med avseende på det krav som avses i punkt 1.
  I dessa standarder ska hänsyn tas till behovet av att säkra den nödvändiga styrkan, tillförlitligheten och säkerheten i förslutningar för dryckesbehållare, inbegripet för kolsyrade drycker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Kommissionen
  ska begära att de europeiska standardiseringsorganen tar fram harmoniserade standarder med avseende på det krav som avses i punkt 1.

3.   
  Senast den ... [3 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  ska
  kommissionen
  begära att de europeiska standardiseringsorganen tar fram harmoniserade standarder med avseende på det krav som avses i punkt 1.
  I dessa standarder ska hänsyn tas till behovet av att säkra den nödvändiga styrkan, tillförlitligheten och säkerheten i förslutningar för dryckesbehållare, inbegripet för kolsyrade drycker.

Ändring 59 och 140

Ändring 59 och 140

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Märkningskrav | Märkningskrav |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje
  plastartikel
  för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning som
  informerar konsumenterna om ett eller flera av
  följande: | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje
  konsumentförpackning för plastartiklarna
  för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning
  , både på förpackningar
  som
  innehåller flera enheter och på varje enskilt förpackad enhet, som informerar konsumenterna om
  följande: |
| (a) | Lämpliga bortskaffandesätt för produkten
  eller
  bortskaffandesätt för produkten i fråga som bör undvikas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Märkningskrav

Märkningskrav

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje
  plastartikel
  för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning som
  informerar konsumenterna om ett eller flera av
  följande:

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje
  konsumentförpackning för plastartiklarna
  för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning
  , både på förpackningar
  som
  innehåller flera enheter och på varje enskilt förpackad enhet, som informerar konsumenterna om
  följande:

(a)

Lämpliga bortskaffandesätt för produkten
  eller
  bortskaffandesätt för produkten i fråga som bör undvikas.

eller

| (a) | Lämpliga bortskaffandesätt för produkten
  och/eller
  bortskaffandesätt för produkten i fråga som bör undvikas. |
| --- | --- |

(a)

Lämpliga bortskaffandesätt för produkten
  och/eller
  bortskaffandesätt för produkten i fråga som bör undvikas.

och/eller

| (b) | De negativa miljöeffekterna av nedskräpning eller annat olämpligt bortskaffande av produkterna. |
| --- | --- |

(b)

De negativa miljöeffekterna av nedskräpning eller annat olämpligt bortskaffande av produkterna.

| (b) | De negativa miljöeffekterna av nedskräpning eller annat olämpligt bortskaffande av produkterna. |
| --- | --- |

(b)

De negativa miljöeffekterna av nedskräpning eller annat olämpligt bortskaffande av produkterna.

| (c) | Förekomsten av plast i produkten. |
| --- | --- |

(c)

Förekomsten av plast i produkten.

| (c) | Förekomsten av plast i produkten. |
| --- | --- |

(c)

Förekomsten av plast i produkten.

| (ca) | Förekomsten i produkten av kemiska ämnen som inger betänkligheter, t.ex. farliga metaller, ftalater, PFAS och bisfenoler samt hormonstörande kemikalier och andra ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

Förekomsten i produkten av kemiska ämnen som inger betänkligheter, t.ex. farliga metaller, ftalater, PFAS och bisfenoler samt hormonstörande kemikalier och andra ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt förordning (EG) nr 1907/2006.

Förekomsten i produkten av kemiska ämnen som inger betänkligheter, t.ex. farliga metaller, ftalater, PFAS och bisfenoler samt hormonstörande kemikalier och andra ämnen som inger mycket stora betänkligheter enligt förordning (EG) nr 1907/2006.

Medlemsstaterna ska dessutom säkerställa att varje konsumentförpackning för plastartiklarna för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan, utom tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror, och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning, både på förpackningar som innehåller flera enheter och på varje enskilt förpackad enhet, som informerar konsumenterna om produktens återvinningsbarhet.

Medlemsstaterna ska dessutom säkerställa att varje konsumentförpackning för plastartiklarna för engångsbruk som ingår i förteckningen i del D i bilagan, utom tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror, och som släpps ut på marknaden bär en framträdande, lättläslig och outplånlig märkning, både på förpackningar som innehåller flera enheter och på varje enskilt förpackad enhet, som informerar konsumenterna om produktens återvinningsbarhet.

2.   Kommissionen ska senast den ... [tolv månader före sista datum för införlivande av detta direktiv] anta en genomförandeakt vari specifikationerna för den märkning som avses i punkt 1 ska fastställas. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

2.   Kommissionen ska senast den ... [tolv månader före sista datum för införlivande av detta direktiv] anta en genomförandeakt vari specifikationerna för den märkning som avses i punkt 1 ska fastställas
  , och därvid beakta befintliga frivilliga branschöverenskommelser och ta särskild hänsyn till behovet av att undvika information som är vilseledande för konsumenten
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a |
| | Bestämmelser om sanitetsprodukter |
| | Medlemsstaterna ska förhindra användningen av farliga kemikalier i sammansättningen av sanitetsbindor, tamponger och tampongapplikatorer som förtecknas i del D i bilagan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7a

Artikel 7a

Bestämmelser om sanitetsprodukter

Bestämmelser om sanitetsprodukter

Medlemsstaterna ska förhindra användningen av farliga kemikalier i sammansättningen av sanitetsbindor, tamponger och tampongapplikatorer som förtecknas i del D i bilagan.

Medlemsstaterna ska förhindra användningen av farliga kemikalier i sammansättningen av sanitetsbindor, tamponger och tampongapplikatorer som förtecknas i del D i bilagan.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det gäller de system som införs i enlighet med punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att tillverkarna av de plastartiklar för engångsbruk som anges i förteckningen i del E i bilagan ska täcka kostnaderna för insamling av avfall som utgörs av dessa plastartiklar för engångsbruk och dess efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter. | När det gäller de system som införs i enlighet med punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att tillverkarna av de plastartiklar för engångsbruk som anges i förteckningen i del E i bilagan ska täcka kostnaderna för insamling av avfall som utgörs av dessa plastartiklar för engångsbruk och dess efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter.
  De ekonomiska bidrag som tillverkaren betalar för att fullgöra dessa skyldigheter ska inte överstiga de kostnader som är nödvändiga för att tillhandahålla dessa tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och ska fastställas på ett insynsvänligt sätt mellan berörda aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller de system som införs i enlighet med punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att tillverkarna av de plastartiklar för engångsbruk som anges i förteckningen i del E i bilagan ska täcka kostnaderna för insamling av avfall som utgörs av dessa plastartiklar för engångsbruk och dess efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter.

När det gäller de system som införs i enlighet med punkt 1 ska medlemsstaterna säkerställa att tillverkarna av de plastartiklar för engångsbruk som anges i förteckningen i del E i bilagan ska täcka kostnaderna för insamling av avfall som utgörs av dessa plastartiklar för engångsbruk och dess efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter.
  De ekonomiska bidrag som tillverkaren betalar för att fullgöra dessa skyldigheter ska inte överstiga de kostnader som är nödvändiga för att tillhandahålla dessa tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och ska fastställas på ett insynsvänligt sätt mellan berörda aktörer.

De ekonomiska bidrag som tillverkaren betalar för att fullgöra dessa skyldigheter ska inte överstiga de kostnader som är nödvändiga för att tillhandahålla dessa tjänster på ett kostnadseffektivt sätt och ska fastställas på ett insynsvänligt sätt mellan berörda aktörer.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När det gäller kostnaderna för den uppstädning av skräp som avses i första stycket ska medlemsstaterna säkerställa att de ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna fastställs på ett proportionellt sätt och anpassas i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, och att hänsyn tas till kostnaderna för uppstädning av enskilda produkter eller produktgrupper. Kostnaderna ska begränsas till verksamhet som regelbundet utförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning, vilket ska omfatta uppstädningsverksamhet som syftar till att uppfylla relevanta skyldigheter när det gäller förebyggande av avfall och miljöskydd enligt unionens lagstiftningsakter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller kostnaderna för den uppstädning av skräp som avses i första stycket ska medlemsstaterna säkerställa att de ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna fastställs på ett proportionellt sätt och anpassas i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, och att hänsyn tas till kostnaderna för uppstädning av enskilda produkter eller produktgrupper. Kostnaderna ska begränsas till verksamhet som regelbundet utförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning, vilket ska omfatta uppstädningsverksamhet som syftar till att uppfylla relevanta skyldigheter när det gäller förebyggande av avfall och miljöskydd enligt unionens lagstiftningsakter.

När det gäller kostnaderna för den uppstädning av skräp som avses i första stycket ska medlemsstaterna säkerställa att de ekonomiska bidrag som betalas av tillverkarna fastställs på ett proportionellt sätt och anpassas i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, och att hänsyn tas till kostnaderna för uppstädning av enskilda produkter eller produktgrupper. Kostnaderna ska begränsas till verksamhet som regelbundet utförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning, vilket ska omfatta uppstädningsverksamhet som syftar till att uppfylla relevanta skyldigheter när det gäller förebyggande av avfall och miljöskydd enligt unionens lagstiftningsakter.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1b (nytt)

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om fördelningen av kostnaderna för uppstädning av skräp som omfattas av systemen för utökat producentansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om fördelningen av kostnaderna för uppstädning av skräp som omfattas av systemen för utökat producentansvar.

Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om fördelningen av kostnaderna för uppstädning av skräp som omfattas av systemen för utökat producentansvar.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de system för utökat producentansvar som införs i enlighet med punkt 1 i denna artikel för tobaksvarufilter som innehåller plast bidrar till uppnåendet av miljömålet som anges i artikel 4.2a, bland annat genom att se till att tillverkare av tobaksvarufilter som innehåller plast täcker kostnaderna för insamling av avfall från dessa produkter samt efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat kräva att man inom ramen för systemen för utökat producentansvar inrättar insamlingssystem eller finansierar infrastruktur för insamling av använda filter, eller främjar dekontaminering och materialåtervinning av använda filter genom att införa en återvinningskedja för avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de system för utökat producentansvar som införs i enlighet med punkt 1 i denna artikel för tobaksvarufilter som innehåller plast bidrar till uppnåendet av miljömålet som anges i artikel 4.2a, bland annat genom att se till att tillverkare av tobaksvarufilter som innehåller plast täcker kostnaderna för insamling av avfall från dessa produkter samt efterföljande transport och behandling, inbegripet kostnaderna för att städa upp skräp och kostnaderna för de medvetandehöjande åtgärder som avses i artikel 10 för dessa produkter. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat kräva att man inom ramen för systemen för utökat producentansvar inrättar insamlingssystem eller finansierar infrastruktur för insamling av använda filter, eller främjar dekontaminering och materialåtervinning av använda filter genom att införa en återvinningskedja för avfall.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar införs för fiskeredskap som innehåller plast som släpps ut på unionsmarknaden, i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG. | 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar införs för fiskeredskap som innehåller plast som släpps ut på unionsmarknaden, i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG.
  Medlemsstaterna ska utifrån denna grund säkerställa en årlig lägsta nivå för insamling av fiskeredskap som innehåller plast. Från och med 2025 ska den lägsta insamlingsnivån vara 50 %, beräknad på grundval av den totala vikten av fiskeredskap som innehåller plast under ett visst år i den berörda medlemsstaten, uttryckt som en årlig procentandel av den genomsnittliga vikten av fiskeredskap som innehåller plast och som har släppts ut på marknaden i medlemsstaten under de tre föregående åren. |
| | De ska även säkerställa att dessa system för utökat producentansvar uppnår ett återvinningsmål på minst 15 % för fiskeredskap som innehåller plast senast 2025. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna dessutom bland annat kräva att systemen ska |
| | a) | anpassa de ekonomiska bidragen i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, för att främja att fiskeredskap som utformats för återanvändning och materialåtervinning släpps ut på marknaden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar införs för fiskeredskap som innehåller plast som släpps ut på unionsmarknaden, i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att system för utökat producentansvar införs för fiskeredskap som innehåller plast som släpps ut på unionsmarknaden, i enlighet med bestämmelserna om utökat producentansvar i direktiv 2008/98/EG.
  Medlemsstaterna ska utifrån denna grund säkerställa en årlig lägsta nivå för insamling av fiskeredskap som innehåller plast. Från och med 2025 ska den lägsta insamlingsnivån vara 50 %, beräknad på grundval av den totala vikten av fiskeredskap som innehåller plast under ett visst år i den berörda medlemsstaten, uttryckt som en årlig procentandel av den genomsnittliga vikten av fiskeredskap som innehåller plast och som har släppts ut på marknaden i medlemsstaten under de tre föregående åren.

De ska även säkerställa att dessa system för utökat producentansvar uppnår ett återvinningsmål på minst 15 % för fiskeredskap som innehåller plast senast 2025. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna dessutom bland annat kräva att systemen ska

De ska även säkerställa att dessa system för utökat producentansvar uppnår ett återvinningsmål på minst 15 % för fiskeredskap som innehåller plast senast 2025. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna dessutom bland annat kräva att systemen ska

a)

a)

anpassa de ekonomiska bidragen i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, för att främja att fiskeredskap som utformats för återanvändning och materialåtervinning släpps ut på marknaden,

anpassa de ekonomiska bidragen i enlighet med artikel 8a.4 i direktiv 2008/98/EG, för att främja att fiskeredskap som utformats för återanvändning och materialåtervinning släpps ut på marknaden,

| b) | inrätta pantsystem för att främja att gamla, övergivna eller oanvändbara fiskeredskap återlämnas, |
| --- | --- |

b)

b)

inrätta pantsystem för att främja att gamla, övergivna eller oanvändbara fiskeredskap återlämnas,

inrätta pantsystem för att främja att gamla, övergivna eller oanvändbara fiskeredskap återlämnas,

| c) | omfatta program för övervakning, spårning och rapportering. |
| --- | --- |

c)

c)

omfatta program för övervakning, spårning och rapportering.

omfatta program för övervakning, spårning och rapportering.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 4 – stycke 2a (nytt)

Artikel 8 – punkt 4 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Utan att det påverkar tillämpningen av de tekniska åtgärder som anges i rådets förordning (EG) nr 850/98

   (1a)

  ska kommissionen ålägga europeiska standardiseringsorganisationer att ta fram harmoniserade standarder avseende fiskeredskapens cirkulära utformning, i syfte att uppmuntra förberedelse för återanvändning och underlätta materialåtervinning av uttjänta redskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av de tekniska åtgärder som anges i rådets förordning (EG) nr 850/98

   (1a)

  ska kommissionen ålägga europeiska standardiseringsorganisationer att ta fram harmoniserade standarder avseende fiskeredskapens cirkulära utformning, i syfte att uppmuntra förberedelse för återanvändning och underlätta materialåtervinning av uttjänta redskap.

Utan att det påverkar tillämpningen av de tekniska åtgärder som anges i rådets förordning (EG) nr 850/98

1a

ska kommissionen ålägga europeiska standardiseringsorganisationer att ta fram harmoniserade standarder avseende fiskeredskapens cirkulära utformning, i syfte att uppmuntra förberedelse för återanvändning och underlätta materialåtervinning av uttjänta redskap.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – stycke 1 – inledningen

Artikel 9 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt
  , och säkerställa att de materialåtervinns
  . För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt
  , och säkerställa att de materialåtervinns
  . För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat

, och säkerställa att de materialåtervinns

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 –stycke 1 –1a (nytt)

Artikel 9 –stycke 1 –1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bestämmelserna i första stycket ska inte påverka tillämpningen av artikel 10.3 a i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bestämmelserna i första stycket ska inte påverka tillämpningen av artikel 10.3 a i direktiv 2008/98/EG.

Bestämmelserna i första stycket ska inte påverka tillämpningen av artikel 10.3 a i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – stycke 1a (nytt)

Artikel 9 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om hur pantsystemen ska fungera. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om hur pantsystemen ska fungera.

Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna utarbeta riktlinjer om hur pantsystemen ska fungera.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Medvetandehöjande åtgärder | Medvetandehöjande åtgärder |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande: | 1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera
  och uppmuntra till ansvarsfullt beteende hos
  konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande: |
| (a) | Tillgängliga
  återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10

Artikel 10

Medvetandehöjande åtgärder

Medvetandehöjande åtgärder

1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande:

1.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera
  och uppmuntra till ansvarsfullt beteende hos
  konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande:

(a)

Tillgängliga
  återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG.

Tillgängliga

| (a) | Tillgängligheten för återanvändbara alternativ,
  återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(a)

Tillgängligheten för återanvändbara alternativ,
  återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG.

Tillgängligheten för återanvändbara alternativ,

| (b) | Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön. |
| --- | --- |

(b)

Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön.

| (b) | Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön. |
| --- | --- |

(b)

Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön.

| (ba) | Effekterna av olämpligt bortskaffande av dessa produkter på avloppsnätet. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

Effekterna av olämpligt bortskaffande av dessa produkter på avloppsnätet.

Effekterna av olämpligt bortskaffande av dessa produkter på avloppsnätet.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – stycke 2

Artikel 11 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och livsmedelssäkerheten inte äventyras. | De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och livsmedelssäkerheten inte äventyras
  samt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004

   (1a).
  Medlemsstaterna ska uppmuntra till användning av hållbara, säkra alternativ till plast där så är möjligt för material i kontakt med livsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och livsmedelssäkerheten inte äventyras.

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och livsmedelssäkerheten inte äventyras
  samt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004

   (1a).
  Medlemsstaterna ska uppmuntra till användning av hållbara, säkra alternativ till plast där så är möjligt för material i kontakt med livsmedel.

samt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004

1a

Medlemsstaterna ska uppmuntra till användning av hållbara, säkra alternativ till plast där så är möjligt för material i kontakt med livsmedel.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – stycke 2a (nytt)

Artikel 11 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa att exporten av avfall till tredjeländer inte bidrar till att marint plastskräp på andra platser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att exporten av avfall till tredjeländer inte bidrar till att marint plastskräp på andra platser.

Medlemsstaterna ska säkerställa att exporten av avfall till tredjeländer inte bidrar till att marint plastskräp på andra platser.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis har tillgång till ett prövningsförfarande inför en domstol eller ett annat oberoende och opartiskt organ som upprättats enligt lag för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet med koppling till genomförandet av artiklarna 5, 6, 7
  och 8
  när ett av följande villkor uppfylls: | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis har tillgång till ett prövningsförfarande inför en domstol eller ett annat oberoende och opartiskt organ som upprättats enligt lag för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet med koppling till genomförandet av artiklarna 
  4,
  5, 6, 7
  , 8, 9 och 10
  när ett av följande villkor uppfylls: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis har tillgång till ett prövningsförfarande inför en domstol eller ett annat oberoende och opartiskt organ som upprättats enligt lag för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet med koppling till genomförandet av artiklarna 5, 6, 7
  och 8
  när ett av följande villkor uppfylls:

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fysiska eller juridiska personer eller sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis har tillgång till ett prövningsförfarande inför en domstol eller ett annat oberoende och opartiskt organ som upprättats enligt lag för prövning av den materiella och formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet med koppling till genomförandet av artiklarna 
  4,
  5, 6, 7
  , 8, 9 och 10
  när ett av följande villkor uppfylls:

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Information om övervakning av genomförandet | Information om övervakning av genomförandet |
| 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (52) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (53) ska medlemsstaterna, med hjälp av Europeiska miljöbyrån, upprätta en datamängd som innehåller | 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (52) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (53) ska medlemsstaterna, med hjälp av Europeiska miljöbyrån, upprätta en datamängd som innehåller |
| (a) | data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan och som har släppts ut på unionsmarknaden varje år, för att påvisa förbrukningsminskningen i enlighet med artikel 4.1, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

Information om övervakning av genomförandet

Information om övervakning av genomförandet

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (52) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (53) ska medlemsstaterna, med hjälp av Europeiska miljöbyrån, upprätta en datamängd som innehåller

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (52) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (53) ska medlemsstaterna, med hjälp av Europeiska miljöbyrån, upprätta en datamängd som innehåller

(a)

data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan och som har släppts ut på unionsmarknaden varje år, för att påvisa förbrukningsminskningen i enlighet med artikel 4.1,

| (a) | data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan och som har släppts ut på unionsmarknaden varje år, för att påvisa förbrukningsminskningen i enlighet med artikel 4.1, |
| --- | --- |

(a)

data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan och som har släppts ut på unionsmarknaden varje år, för att påvisa förbrukningsminskningen i enlighet med artikel 4.1,

| (aa) | data om utsläppande på marknaden och separat insamling av produkter som ingår i förteckningen i del F i bilagan, för att påvisa framsteg mot uppnåendet av målet som fastställs i artikel 9, |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

data om utsläppande på marknaden och separat insamling av produkter som ingår i förteckningen i del F i bilagan, för att påvisa framsteg mot uppnåendet av målet som fastställs i artikel 9,

data om utsläppande på marknaden och separat insamling av produkter som ingår i förteckningen i del F i bilagan, för att påvisa framsteg mot uppnåendet av målet som fastställs i artikel 9,

| (ab) | data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del G i bilagan och som släpps ut på unionsmarknaden varje år, för att övervaka deras förbrukning inom unionen, |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del G i bilagan och som släpps ut på unionsmarknaden varje år, för att övervaka deras förbrukning inom unionen,

data om de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del G i bilagan och som släpps ut på unionsmarknaden varje år, för att övervaka deras förbrukning inom unionen,

| (ac) | data om fiskeredskap som innehåller plast och som släpps ut på marknaden, och om uttjänta fiskeredskap som samlats in och behandlats, |
| --- | --- |

(ac)

(ac)

data om fiskeredskap som innehåller plast och som släpps ut på marknaden, och om uttjänta fiskeredskap som samlats in och behandlats,

data om fiskeredskap som innehåller plast och som släpps ut på marknaden, och om uttjänta fiskeredskap som samlats in och behandlats,

| (b) | information om de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna vid tillämpningen av artikel 4.1. |
| --- | --- |

(b)

information om de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna vid tillämpningen av artikel 4.1.

| (b) | information om de
  planer och
  åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna vid tillämpningen av artikel 4.1, |
| --- | --- |

(b)

information om de
  planer och
  åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna vid tillämpningen av artikel 4.1,

planer och

| (ba) | data om marint skräp, särskilt från produkter som omfattas av detta direktiv, för att övervaka effekterna av de vidtagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

data om marint skräp, särskilt från produkter som omfattas av detta direktiv, för att övervaka effekterna av de vidtagna åtgärderna.

data om marint skräp, särskilt från produkter som omfattas av detta direktiv, för att övervaka effekterna av de vidtagna åtgärderna.

De data som avses i första stycket led a ska uppdateras årligen inom tolv månader från utgången av det referensår för vilket de samlas in. Om möjligt ska rumsliga datatjänster enligt definitionen i artikel 3.4 i direktiv 2007/2/EG användas för att presentera dessa datamängder.

De data som avses i första stycket led a ska
  rapporteras för första gången senast den ... [tolv månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. De data som avses i leden a–ac ska
  uppdateras årligen inom tolv månader från utgången av det referensår för vilket de samlas in. Om möjligt ska rumsliga datatjänster enligt definitionen i artikel 3.4 i direktiv 2007/2/EG användas för att presentera dessa datamängder.

rapporteras för första gången senast den ... [tolv månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft]. De data som avses i leden a–ac ska

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att kommissionen och Europeiska miljöbyrån har tillgång till de datamängder som upprättats i enlighet med punkt 1.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att kommissionen och Europeiska miljöbyrån har tillgång till de datamängder som upprättats i enlighet med punkt 1.

3.   Europeiska miljöbyrån ska regelbundet offentliggöra och uppdatera en unionsomfattande översikt på grundval av de data som insamlats av medlemsstaterna. Den unionsomfattande översikten ska, beroende på vad som är lämpligt, omfatta indikatorer för utfall, resultat och effekter av detta direktiv, unionsomfattande översiktskartor och översiktsrapporter för medlemsstaterna.

3.   Europeiska miljöbyrån ska regelbundet offentliggöra och uppdatera en unionsomfattande översikt på grundval av de data som insamlats av medlemsstaterna. Den unionsomfattande översikten ska, beroende på vad som är lämpligt, omfatta indikatorer för utfall, resultat och effekter av detta direktiv, unionsomfattande översiktskartor och översiktsrapporter för medlemsstaterna.

4.   Kommissionen
  får
  anta genomförandeakter som fastställer formatet för de datamängder, den information och de data som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

4.   Kommissionen
  ska
  anta genomförandeakter som fastställer formatet för de datamängder, den information och de data som avses i punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

Ändringar 74 och 150

Ändringar 74 och 150

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Utvärdering och översyn | Utvärdering och översyn |
| 1.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den ...
  [sex
  år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. Utvärderingen ska bygga på den information som finns tillgänglig i enlighet med artikel 13. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med all ytterligare information som behövs för att genomföra utvärderingen och utarbeta den rapport som avses i punkt 2. | 1.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den ...
  [fem
  år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. Utvärderingen ska bygga på den information som finns tillgänglig i enlighet med artikel 13. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med all ytterligare information som behövs för att genomföra utvärderingen och utarbeta den rapport som avses i punkt 2. |
| 2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. | 2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
  Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag. Förslaget ska vid behov fastställa bindande kvantitativa mål på unionsnivå för minskad förbrukning av de produkter som förtecknas i del A i bilagan. |
| | 2a.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska senast den 31 juli 2020 inrätta ett unionsomfattande program för sanering av plastavfall i haven och främja detta initiativ på internationell nivå. |
| 3.   
  I denna rapport
  ska
  det även anges om | 3.   
  Rapporten
  ska
  innehålla |
| (a) | bilagan med förteckningar över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 15

Artikel 15

Utvärdering och översyn

Utvärdering och översyn

1.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den ...
  [sex
  år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. Utvärderingen ska bygga på den information som finns tillgänglig i enlighet med artikel 13. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med all ytterligare information som behövs för att genomföra utvärderingen och utarbeta den rapport som avses i punkt 2.

1.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den ...
  [fem
  år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. Utvärderingen ska bygga på den information som finns tillgänglig i enlighet med artikel 13. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med all ytterligare information som behövs för att genomföra utvärderingen och utarbeta den rapport som avses i punkt 2.

2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
  Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag. Förslaget ska vid behov fastställa bindande kvantitativa mål på unionsnivå för minskad förbrukning av de produkter som förtecknas i del A i bilagan.

2a.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska senast den 31 juli 2020 inrätta ett unionsomfattande program för sanering av plastavfall i haven och främja detta initiativ på internationell nivå.

3.   
  I denna rapport
  ska
  det även anges om

3.   
  Rapporten
  ska
  innehålla

(a)

bilagan med förteckningar över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över,

| (a) | en bedömning av huruvida
  bilagan med förteckningar över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över, |
| --- | --- |

(a)

en bedömning av huruvida
  bilagan med förteckningar över plastartiklar för engångsbruk behöver ses över,

en bedömning av huruvida

| (b) | det är genomförbart att fastställa
  bindande kvantitativa unionsmål för minskad förbrukning av, i synnerhet, sådana plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan, |
| --- | --- |

(b)

det är genomförbart att fastställa
  bindande kvantitativa unionsmål för minskad förbrukning av, i synnerhet, sådana plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan,

det är genomförbart att fastställa

| (b) | en genomförbarhetsstudie om fastställandet av
  bindande kvantitativa unionsmål för minskad förbrukning av, i synnerhet, sådana plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan
  ; i detta avseende ska rapporten innehålla en bedömning av fastställandet av mål uttryckta i absoluta tal med beaktande av förbrukningsnivåer och redan uppnådda minskningar i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

(b)

en genomförbarhetsstudie om fastställandet av
  bindande kvantitativa unionsmål för minskad förbrukning av, i synnerhet, sådana plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan
  ; i detta avseende ska rapporten innehålla en bedömning av fastställandet av mål uttryckta i absoluta tal med beaktande av förbrukningsnivåer och redan uppnådda minskningar i medlemsstaterna,

en genomförbarhetsstudie om fastställandet av

; i detta avseende ska rapporten innehålla en bedömning av fastställandet av mål uttryckta i absoluta tal med beaktande av förbrukningsnivåer och redan uppnådda minskningar i medlemsstaterna,

| (ba) | en bedömning av de förändringar av material som används i, och innovation i nya tillförselsystem för återanvändbara alternativ till, de produkter som omfattas av detta direktiv; detta ska innefatta en övergripande miljörelaterad livscykelanalys av dessa material och de resulterande alternativen. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

en bedömning av de förändringar av material som används i, och innovation i nya tillförselsystem för återanvändbara alternativ till, de produkter som omfattas av detta direktiv; detta ska innefatta en övergripande miljörelaterad livscykelanalys av dessa material och de resulterande alternativen.

en bedömning av de förändringar av material som används i, och innovation i nya tillförselsystem för återanvändbara alternativ till, de produkter som omfattas av detta direktiv; detta ska innefatta en övergripande miljörelaterad livscykelanalys av dessa material och de resulterande alternativen.

| (c) | tillräckliga vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts, och kriterier eller en standard för biologisk nedbrytning av plast i den marina miljön som är tillämpliga på de plastartiklar för engångsbruk som omfattas av detta direktiv och ersättningsartiklar för engångsbruk för dessa har tagits fram, i syfte att fastställa vilka produkter som inte länge behöver vara föremål för begränsningarna av utsläppande på marknaden, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(c)

(c)

tillräckliga vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts, och kriterier eller en standard för biologisk nedbrytning av plast i den marina miljön som är tillämpliga på de plastartiklar för engångsbruk som omfattas av detta direktiv och ersättningsartiklar för engångsbruk för dessa har tagits fram, i syfte att fastställa vilka produkter som inte länge behöver vara föremål för begränsningarna av utsläppande på marknaden, när så är lämpligt.

tillräckliga vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts, och kriterier eller en standard för biologisk nedbrytning av plast i den marina miljön som är tillämpliga på de plastartiklar för engångsbruk som omfattas av detta direktiv och ersättningsartiklar för engångsbruk för dessa har tagits fram, i syfte att fastställa vilka produkter som inte länge behöver vara föremål för begränsningarna av utsläppande på marknaden, när så är lämpligt.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 17 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Genom undantag från första stycket i denna punkt ska medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att uppfylla de skyldigheter i fråga om rapportering som föreskrivs i artikel 13.1 senast den ... [12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från första stycket i denna punkt ska medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att uppfylla de skyldigheter i fråga om rapportering som föreskrivs i artikel 13.1 senast den ... [12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv].

Genom undantag från första stycket i denna punkt ska medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som krävs för att uppfylla de skyldigheter i fråga om rapportering som föreskrivs i artikel 13.1 senast den ... [12 månader efter ikraftträdandet av detta direktiv].

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 17 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva artiklarna 5 och 7.1 från och med den... [2 år efter ikraftträdandet av detta direktiv] och artikel 6.1 från och med den... [3 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]. | Medlemsstaterna ska dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva artiklarna 5 och 7.1 från och med den... [2 år efter ikraftträdandet av detta direktiv] och artikel 6.1 från och med den... [3 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  , med undantag för de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva kravet som avses i artikel 6.1 i fråga om dryckesbehållare för kolsyrade drycker, vilket medlemsstaterna ska tillämpa från och med den ... [5 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva artiklarna 5 och 7.1 från och med den... [2 år efter ikraftträdandet av detta direktiv] och artikel 6.1 från och med den... [3 år efter ikraftträdandet av detta direktiv].

Medlemsstaterna ska dock vidta de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva artiklarna 5 och 7.1 från och med den... [2 år efter ikraftträdandet av detta direktiv] och artikel 6.1 från och med den... [3 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  , med undantag för de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva kravet som avses i artikel 6.1 i fråga om dryckesbehållare för kolsyrade drycker, vilket medlemsstaterna ska tillämpa från och med den ... [5 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]
  .

, med undantag för de åtgärder som är nödvändiga för att efterleva kravet som avses i artikel 6.1 i fråga om dryckesbehållare för kolsyrade drycker, vilket medlemsstaterna ska tillämpa från och med den ... [5 år efter ikraftträdandet av detta direktiv]

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de
  centrala
  bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. | 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
  Kommissionen ska kontrollera att dessa bestämmelser inte innebär omotiverade hinder för hur den inre marknaden fungerar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de
  centrala
  bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
  Kommissionen ska kontrollera att dessa bestämmelser inte innebär omotiverade hinder för hur den inre marknaden fungerar.

Ändring ar 78 och 124/rev

Ändring ar 78 och 124/rev

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del A

Bilaga – del A

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Plastartiklar för engångsbruk som omfattas av artikel 4 om minskad förbrukning | Plastartiklar för engångsbruk som omfattas av artikel 4 om minskad förbrukning |
| | — | Muggar, inklusive lock |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Plastartiklar för engångsbruk som omfattas av artikel 4 om minskad förbrukning

Plastartiklar för engångsbruk som omfattas av artikel 4 om minskad förbrukning

—

Muggar, inklusive lock

Muggar, inklusive lock

| — | Livsmedelsbehållare, det vill säga behållare såsom lådor, med eller utan lock, som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning, såsom livsmedelsbehållare som används för snabbmat, utom dryckesbehållare, tallrikar och paket och omslag som innehåller livsmedel |
| --- | --- |

—

Livsmedelsbehållare, det vill säga behållare såsom lådor, med eller utan lock, som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning, såsom livsmedelsbehållare som används för snabbmat, utom dryckesbehållare, tallrikar och paket och omslag som innehåller livsmedel

| — | Livsmedelsbehållare, det vill säga behållare såsom lådor, med eller utan lock, som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning, såsom livsmedelsbehållare som används för snabbmat, utom dryckesbehållare, tallrikar och paket och omslag som innehåller livsmedel |
| --- | --- |

—

Livsmedelsbehållare, det vill säga behållare såsom lådor, med eller utan lock, som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning, såsom livsmedelsbehållare som används för snabbmat, utom dryckesbehållare, tallrikar och paket och omslag som innehåller livsmedel

Att livsmedel säljs i en enportionsbehållare, eller i en behållare försedd med bestick, är ett tecken på att livsmedlet i fråga är avsett att konsumeras direkt ur behållaren.

Att livsmedel säljs i en enportionsbehållare, eller i en behållare försedd med bestick, är ett tecken på att livsmedlet i fråga är avsett att konsumeras direkt ur behållaren.

Begreppet ytterligare beredning omfattar exempelvis uppvärmning, tillsättande av kokande vatten eller att livsmedlet sköljs, skivas eller skärs i bitar.

Begreppet ytterligare beredning omfattar exempelvis uppvärmning, tillsättande av kokande vatten eller att livsmedlet sköljs, skivas eller skärs i bitar.

Exempel på livsmedelsbehållare i plast för engångsbruk som omfattas av delarna A, E och G i denna bilaga:

Exempel på livsmedelsbehållare i plast för engångsbruk som omfattas av delarna A, E och G i denna bilaga:

| — | Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för kall konsumtion |
| --- | --- |

—

Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för kall konsumtion

Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för kall konsumtion

| — | Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för varm konsumtion, utom när livsmedlet behöver värmas av konsumenten efter inköpet av produkten |
| --- | --- |

—

Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för varm konsumtion, utom när livsmedlet behöver värmas av konsumenten efter inköpet av produkten

Snabbmatsbehållare såsom måltids- och salladslådor med livsmedel för varm konsumtion, utom när livsmedlet behöver värmas av konsumenten efter inköpet av produkten

| — | Lådor för hamburgare, smörgåsar och wrappar |
| --- | --- |

—

Lådor för hamburgare, smörgåsar och wrappar

Lådor för hamburgare, smörgåsar och wrappar

| — | Enportionsbehållare för livsmedel som innehåller färska eller bearbetade livsmedel som inte kräver någon ytterligare beredning, såsom frukter, grönsaker, efterrätter eller glass som säljs som enskilda enheter |
| --- | --- |

—

Enportionsbehållare för livsmedel som innehåller färska eller bearbetade livsmedel som inte kräver någon ytterligare beredning, såsom frukter, grönsaker, efterrätter eller glass som säljs som enskilda enheter

Enportionsbehållare för livsmedel som innehåller färska eller bearbetade livsmedel som inte kräver någon ytterligare beredning, såsom frukter, grönsaker, efterrätter eller glass som säljs som enskilda enheter

Exempel på behållare som inte är livsmedelsbehållare i plast för engångsbruk som omfattas av delarna A, E och G i denna bilaga:

Exempel på behållare som inte är livsmedelsbehållare i plast för engångsbruk som omfattas av delarna A, E och G i denna bilaga:

| — | Livsmedelsbehållare med torkade livsmedel eller livsmedel som säljs kalla och som kräver ytterligare beredning |
| --- | --- |

—

Livsmedelsbehållare med torkade livsmedel eller livsmedel som säljs kalla och som kräver ytterligare beredning

Livsmedelsbehållare med torkade livsmedel eller livsmedel som säljs kalla och som kräver ytterligare beredning

| — | Behållare som innehåller livsmedel i mängder som är större än en enskild portion |
| --- | --- |

—

Behållare som innehåller livsmedel i mängder som är större än en enskild portion

Behållare som innehåller livsmedel i mängder som är större än en enskild portion

| — | Enportionsbehållare för livsmedel som säljs i mer än en enhet |
| --- | --- |

—

Enportionsbehållare för livsmedel som säljs i mer än en enhet

Enportionsbehållare för livsmedel som säljs i mer än en enhet

| — | Muggar |
| --- | --- |

—

Muggar

Muggar

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del B – strecksats 2

Bilaga – del B – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bestick (gafflar, knivar, skedar, ätpinnar) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bestick (gafflar, knivar, skedar, ätpinnar)

| — | Bestick (gafflar, knivar, skedar, ätpinnar)
  med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

   (1a)

  enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018. |
| --- | --- |

—

Bestick (gafflar, knivar, skedar, ätpinnar)
  med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

   (1a)

  enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018.

med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

1a

enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del B – strecksats 3

Bilaga – del B – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Tallrikar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Tallrikar

| — | Tallrikar
  med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

   (1a)

  enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018. |
| --- | --- |

—

Tallrikar
  med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

   (1a)

  enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018.

med undantag fram till 2023 för sådana som levereras till utbildningsanstalter eller hälso- och sjukvårdsinrättningar med stöd av offentligt varukontrakt

1a

enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2014/24/EU som tilldelats före den 31 december 2018.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del B – strecksats 6

Bilaga – del B – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Pinnar som ska fästas vid och bära upp ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter,
  inklusive
  mekanismerna i sådana pinnar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Pinnar som ska fästas vid och bära upp ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter,
  inklusive
  mekanismerna i sådana pinnar

inklusive

| — | Pinnar som ska fästas vid och bära upp ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter,
  förutom
  mekanismerna i sådana pinnar |
| --- | --- |

—

Pinnar som ska fästas vid och bära upp ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter,
  förutom
  mekanismerna i sådana pinnar

förutom

Ändringar 83 och 117

Ändringar 83 och 117

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del B – strecksats 6a (ny)

Bilaga – del B – strecksats 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Produkter som är gjorda av oxo-nedbrytbar plast |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Produkter som är gjorda av oxo-nedbrytbar plast

Produkter som är gjorda av oxo-nedbrytbar plast

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del B – strecksats 6b (ny)

Bilaga – del B – strecksats 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Livsmedels- och dryckesbehållare i expanderad polystyren som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Livsmedels- och dryckesbehållare i expanderad polystyren som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning.

Livsmedels- och dryckesbehållare i expanderad polystyren som används för livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur behållaren antingen på försäljningsstället eller på en annan plats utan någon ytterligare beredning.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del C – strecksats 1

Bilaga – del C – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Dryckesbehållare, dvs. kärl som är avsedda för vätskor, t.ex. dryckesflaskor inklusive korkar och lock |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Dryckesbehållare, dvs. kärl som är avsedda för vätskor, t.ex. dryckesflaskor inklusive korkar och lock

| — | Dryckesbehållare, dvs. kärl som är avsedda för vätskor, t.ex. dryckesflaskor inklusive korkar och lock
  , utom behållare som är avsedda och används för livsmedel för speciella medicinska ändamål i flytande form enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 609/2013 |
| --- | --- |

—

Dryckesbehållare, dvs. kärl som är avsedda för vätskor, t.ex. dryckesflaskor inklusive korkar och lock
  , utom behållare som är avsedda och används för livsmedel för speciella medicinska ändamål i flytande form enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 609/2013

, utom behållare som är avsedda och används för livsmedel för speciella medicinska ändamål i flytande form enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 609/2013

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del D – strecksats 3

Bilaga – del D – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter

Ballonger, utom ballonger för industriella eller andra yrkesmässiga användningar och tillämpningar som inte distribueras till konsumenter

utgår

utgår

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del C – strecksats 1a (ny)

Bilaga I – del C – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror

Tobaksvaror med filter och filter som marknadsförs för användning i kombination med tobaksvaror

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del C – strecksats 1b (ny)

Bilaga – del C – strecksats 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Paket och omslag av ett flexibelt material som innehåller livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur paketet eller omslaget utan någon ytterligare beredning |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Paket och omslag av ett flexibelt material som innehåller livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur paketet eller omslaget utan någon ytterligare beredning

Paket och omslag av ett flexibelt material som innehåller livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt ur paketet eller omslaget utan någon ytterligare beredning

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – del C – strecksats 1c (ny)

Bilaga – del C – strecksats 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Muggar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Muggar

Muggar

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del E – strecksats 4

Bilaga I – del E – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Muggar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Muggar

| — | Muggar,
  inklusive lock |
| --- | --- |

—

Muggar,
  inklusive lock

inklusive lock

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – del F – strecksats 1

Bilaga I – del F – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Dryckesflaskor |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Dryckesflaskor

| — | Dryckesflaskor
  , inklusive korkar och lock |
| --- | --- |

—

Dryckesflaskor
  , inklusive korkar och lock

, inklusive korkar och lock

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0317/2018).

1

(32)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614).

32

(33)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028).

33

(32)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614).

32

(33)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

34

(35)  Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

35

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

34

(35)  Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

35

(36)  Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

36

(36)  Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

36

(40)  Direktiv 2008/98/EG, direktiv 2000/59/EG, direktiv 2000/60/EG, direktiv 2008/56/EG samt rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

41

(42)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktiv 2008/98/EG, direktiv 2000/59/EG, direktiv 2000/60/EG, direktiv 2008/56/EG samt rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

41

(42)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028).

42

(44)  Förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1), förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1), förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4) samt annan relevant lagstiftning med koppling till livsmedelssäkerhet, hygien och märkning.

44

(43a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (EUT L 115, 6.5.2015, s. 11).

43a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (EUT L 115, 6.5.2015, s. 11).

(44)  Förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1), förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1), förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4) samt annan relevant lagstiftning med koppling till livsmedelssäkerhet, hygien och märkning.

44

(45)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

45

(45)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

45

(46)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009, direktiv 2000/59/EG och direktiv 2008/98/EG.

46

(46)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009, direktiv 2000/59/EG och direktiv 2008/98/EG.

46

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (EUT L 150, 14.6.2018, s. 109).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (EUT L 150, 14.6.2018, s. 109).

(48)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

48

(48)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

48

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsument- rättigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

51

(50)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsument- rättigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

51

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering) (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering) (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

(1a)  
  Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1).

1a

Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4).

(52)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

52

(53)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

53

(52)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

52

(53)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

53

(1a)  
  offentligt varukontrakt: ett offentligt kontrakt som avser köp, leasing, hyra eller hyrköp – med eller utan köpoption – av varor. Ett offentligt varukontrakt kan som ett underordnat inslag omfatta kompletterande monterings- och installationsarbeten.

1a

offentligt varukontrakt: ett offentligt kontrakt som avser köp, leasing, hyra eller hyrköp – med eller utan köpoption – av varor. Ett offentligt varukontrakt kan som ett underordnat inslag omfatta kompletterande monterings- och installationsarbeten.

(1a)  
  offentligt varukontrakt: ett offentligt kontrakt som avser köp, leasing, hyra eller hyrköp – med eller utan köpoption – av varor. Ett offentligt varukontrakt kan som ett underordnat inslag omfatta kompletterande monterings- och installationsarbeten.

1a

offentligt varukontrakt: ett offentligt kontrakt som avser köp, leasing, hyra eller hyrköp – med eller utan köpoption – av varor. Ett offentligt varukontrakt kan som ett underordnat inslag omfatta kompletterande monterings- och installationsarbeten.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller och om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 samt upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8–0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0882),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 77.2 b och d samt 79.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0533/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 77.2 b och d samt 79.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0533/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0347/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0347/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1861.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring av förordning (EU) nr 515/2014 och om upphävande av förordning (EG) nr 1986/2006, rådets beslut 2007/533/RIF och kommissionens beslut 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8–0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0883),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 82.1 andra stycket led d, 85.1, 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 82.1 andra stycket led d, 85.1, 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0530/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0349/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0349/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1862.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0881),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 79.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 79.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0532/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0348/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0348/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1860.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från Europaparlamentet och rådet (om Irland/återvändande)

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att, utan att det påverkar dess initiativrätt, när Irland väl deltar i direktiv 2008/115/EG bedöma den rättsliga situationen i enlighet med fördragen och tillämpliga protokoll samt att vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag som gör det möjligt att genomföra detta samarbete vad gäller återvändande mellan Irland och övriga medlemsstater genom SIS.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 345/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0334),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0269/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0307/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0307/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2 bis) | I sin dom av den 17 maj 2018 (mål C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  ) beslutade domstolen om Grad Plato – Beräkningsmetod. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2 bis)

I sin dom av den 17 maj 2018 (mål C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  ) beslutade domstolen om Grad Plato – Beräkningsmetod.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 92/83/EEG

Artikel 3 – punkt 1 – första stycket a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Alla ingredienserna i ölet,
  inklusive
  sådana som tillsatts efter jäsning, ska beaktas för att kunna mäta graden Plato.” | Alla ingredienserna i ölet,
  med undantag av
  sådana som tillsatts efter
  avslutad
  jäsning, ska beaktas för att kunna mäta graden Plato. |

Kommissionens förslag

Ändring

”Alla ingredienserna i ölet,
  inklusive
  sådana som tillsatts efter jäsning, ska beaktas för att kunna mäta graden Plato.”

Alla ingredienserna i ölet,
  med undantag av
  sådana som tillsatts efter
  avslutad
  jäsning, ska beaktas för att kunna mäta graden Plato.

---

(1a)  
  Dom av EU-domstolen av den 17 maj 2018, Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

Torsdagen den 25 oktober 2018

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Import av kulturföremål ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om import av kulturföremål (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/45)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 12 februari 2016 om kampen mot finansiering av terrorism, kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (24) och direktivet om bekämpande av terrorism (25) bör det införas gemensamma regler om handel med tredjeländer i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot förlust av kulturföremål, bevarandet av mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 12 februari 2016 om kampen mot finansiering av terrorism, kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (24) och direktivet om bekämpande av terrorism (25) bör det införas gemensamma regler om handel med tredjeländer i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot förlust av kulturföremål, bevarandet av mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen.

| (1) | Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 12 februari 2016 om kampen mot finansiering av terrorism, kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (24) och direktivet om bekämpande av terrorism (25) bör det införas gemensamma regler om handel med tredjeländer i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot
  olaglig handel med,
  förlust
  av eller förstörelse
  av kulturföremål, bevarandet av mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism
  och penningtvätt
  genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 12 februari 2016 om kampen mot finansiering av terrorism, kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism (24) och direktivet om bekämpande av terrorism (25) bör det införas gemensamma regler om handel med tredjeländer i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot
  olaglig handel med,
  förlust
  av eller förstörelse
  av kulturföremål, bevarandet av mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism
  och penningtvätt
  genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Med tanke på unionens engagemang för rättvisa processer och ersättning till brottsoffer samt Unescos (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur) stadga och konventioner om skydd av kulturarvet måste det säkras att föremål som köpts, grävts ut eller på annat sätt erhållits på olaglig väg ska återställas. När det gäller exploatering av folk och territorier som vanligen leder till olaglig handel med kulturföremål, i synnerhet när denna olagliga handel har sitt ursprung i ett sammanhang av väpnad konflikt, bör denna förordning beakta människors och territoriers regionala och lokala särdrag snarare än kulturproduktionens marknadsvärde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Med tanke på unionens engagemang för rättvisa processer och ersättning till brottsoffer samt Unescos (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur) stadga och konventioner om skydd av kulturarvet måste det säkras att föremål som köpts, grävts ut eller på annat sätt erhållits på olaglig väg ska återställas. När det gäller exploatering av folk och territorier som vanligen leder till olaglig handel med kulturföremål, i synnerhet när denna olagliga handel har sitt ursprung i ett sammanhang av väpnad konflikt, bör denna förordning beakta människors och territoriers regionala och lokala särdrag snarare än kulturproduktionens marknadsvärde.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Kulturarvet är en av grundstenarna för civilisationen och det berikar kulturlivet för alla folk och
  människor
  och bör därför skyddas från olagligt förvärv och plundring. Unionen bör därför förbjuda
  införsel
  till unionens tullområde av kulturföremål som exporterats olagligen från tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Kulturarvet är en av grundstenarna för civilisationen och det berikar kulturlivet för alla folk och
  människor
  och bör därför skyddas från olagligt förvärv och plundring. Unionen bör därför förbjuda
  införsel
  till unionens tullområde av kulturföremål som exporterats olagligen från tredjeländer.

| (2) | Kulturföremål har ofta stor kulturell, konstnärlig, historisk och vetenskaplig betydelse.
  Kulturarvet är en av grundstenarna för civilisationen
  , som bland annat kan ha ett symbolvärde för mänskligheten
  och
  utgöra en del av mänsklighetens kulturella minne.
  Det berikar kulturlivet för alla folk och
  förenar oss i mänsklighetens gemensamma minnen
  och
  utvecklingen av civilisationen. Kulturarvet
  bör därför skyddas från olagligt förvärv och plundring.
  Plundring av arkeologiska platser är inget nytt fenomen, men sker nu i industriell skala. Så länge det går att bedriva lukrativ handel med olagligt utgrävda kulturföremål och därigenom göra vinster utan påtagliga risker, kommer denna utgrävning och plundring att fortsätta i framtiden. Kulturarvets ekonomiska och konstnärliga värde skapar stark efterfrågan på den internationella marknaden, men bristen på kraftfulla internationella lagstiftningsåtgärder och ineffektiv tillämpning av dessa leder till att kulturföremålen överförs till den underjordiska ekonomin. Plundring av arkeologiska platser och handel med olagligt utgrävt kulturarv är ett allvarligt brott som orsakar stort lidande för dem som drabbas direkt eller indirekt. Otillåten handel med kulturföremål bidrar i många fall till påtvingad kulturell likriktning eller fördrivning, medan plundring av kulturföremål bland annat leder till upplösning av kulturer.
  Unionen bör därför förbjuda
  import
  till unionens tullområde av kulturföremål som exporterats olagligen från tredjeländer
  , med särskild tonvikt på kulturföremål från tredjeländer som påverkas av väpnade konflikter, i synnerhet när föremålen har exporterats av terroristorganisationer eller andra kriminella organisationer
  . |
| --- | --- |

(2)

Kulturföremål har ofta stor kulturell, konstnärlig, historisk och vetenskaplig betydelse.
  Kulturarvet är en av grundstenarna för civilisationen
  , som bland annat kan ha ett symbolvärde för mänskligheten
  och
  utgöra en del av mänsklighetens kulturella minne.
  Det berikar kulturlivet för alla folk och
  förenar oss i mänsklighetens gemensamma minnen
  och
  utvecklingen av civilisationen. Kulturarvet
  bör därför skyddas från olagligt förvärv och plundring.
  Plundring av arkeologiska platser är inget nytt fenomen, men sker nu i industriell skala. Så länge det går att bedriva lukrativ handel med olagligt utgrävda kulturföremål och därigenom göra vinster utan påtagliga risker, kommer denna utgrävning och plundring att fortsätta i framtiden. Kulturarvets ekonomiska och konstnärliga värde skapar stark efterfrågan på den internationella marknaden, men bristen på kraftfulla internationella lagstiftningsåtgärder och ineffektiv tillämpning av dessa leder till att kulturföremålen överförs till den underjordiska ekonomin. Plundring av arkeologiska platser och handel med olagligt utgrävt kulturarv är ett allvarligt brott som orsakar stort lidande för dem som drabbas direkt eller indirekt. Otillåten handel med kulturföremål bidrar i många fall till påtvingad kulturell likriktning eller fördrivning, medan plundring av kulturföremål bland annat leder till upplösning av kulturer.
  Unionen bör därför förbjuda
  import
  till unionens tullområde av kulturföremål som exporterats olagligen från tredjeländer
  , med särskild tonvikt på kulturföremål från tredjeländer som påverkas av väpnade konflikter, i synnerhet när föremålen har exporterats av terroristorganisationer eller andra kriminella organisationer
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Tredjeländernas behöriga myndigheter har inte alltid tillräcklig kapacitet för att bekämpa smuggling av och olaglig handel med kulturföremål. Dessa myndigheter kan också vara utsatta för korruption eller andra former av administrativa missförhållanden. När kulturföremål tas ur sitt sammanhang berövas befolkningen sina sedvänjor, föremål eller platser för hågkomst och religionsutövning. Föremålens historiska kontext och vetenskapliga värde går förlorade om föremål som hör ihop med varandra säljs separat. Med tanke på kulturföremålens oersättlighet och allmänintresset borde det enbart vara möjligt att äga sådana föremål på vissa villkor. Importförfarandet måste omfatta en försäkran om lämplig lagring efter införseln, dokumentation, beviljande av tillgång för akademiska institutioner och offentliga museer samt samarbete när det gäller berättigade anspråk på återställande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Tredjeländernas behöriga myndigheter har inte alltid tillräcklig kapacitet för att bekämpa smuggling av och olaglig handel med kulturföremål. Dessa myndigheter kan också vara utsatta för korruption eller andra former av administrativa missförhållanden. När kulturföremål tas ur sitt sammanhang berövas befolkningen sina sedvänjor, föremål eller platser för hågkomst och religionsutövning. Föremålens historiska kontext och vetenskapliga värde går förlorade om föremål som hör ihop med varandra säljs separat. Med tanke på kulturföremålens oersättlighet och allmänintresset borde det enbart vara möjligt att äga sådana föremål på vissa villkor. Importförfarandet måste omfatta en försäkran om lämplig lagring efter införseln, dokumentation, beviljande av tillgång för akademiska institutioner och offentliga museer samt samarbete när det gäller berättigade anspråk på återställande.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Med tanke på de olika regler som tillämpas i medlemsstaterna när det gäller
  införsel
  av kulturföremål till unionens tullområde bör åtgärder vidtas i synnerhet för att säkerställa att importen av kulturföremål omfattas av enhetliga kontroller i samband med införseln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Med tanke på de olika regler som tillämpas i medlemsstaterna när det gäller
  införsel
  av kulturföremål till unionens tullområde bör åtgärder vidtas i synnerhet för att säkerställa att importen av kulturföremål omfattas av enhetliga kontroller i samband med införseln.

| (3) | Med tanke på de olika regler som tillämpas i medlemsstaterna när det gäller
  import
  av kulturföremål till unionens tullområde bör åtgärder vidtas i synnerhet för att säkerställa att
  viss
  import av kulturföremål omfattas av enhetliga kontroller i samband med införseln
  till unionens tullområde, på grundval av befintliga processer, förfaranden och administrativa verktyg som syftar till att uppnå ett enhetligt genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013

   (1a). |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på de olika regler som tillämpas i medlemsstaterna när det gäller
  import
  av kulturföremål till unionens tullområde bör åtgärder vidtas i synnerhet för att säkerställa att
  viss
  import av kulturföremål omfattas av enhetliga kontroller i samband med införseln
  till unionens tullområde, på grundval av befintliga processer, förfaranden och administrativa verktyg som syftar till att uppnå ett enhetligt genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013

   (1a).

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | De gemensamma reglerna bör omfatta
  tullbehandlingen
  av icke-unionsvaror i form av kulturföremål
  som förs in
  till unionens tullområde
  , dvs. både varornas övergång till fri omsättning och deras hänförande till ett särskilt tullförfarande med undantag av transitering
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

De gemensamma reglerna bör omfatta
  tullbehandlingen
  av icke-unionsvaror i form av kulturföremål
  som förs in
  till unionens tullområde
  , dvs. både varornas övergång till fri omsättning och deras hänförande till ett särskilt tullförfarande med undantag av transitering
  .

| (4) | De gemensamma reglerna bör omfatta
  införsel och import
  av icke-unionsvaror i form av kulturföremål till unionens tullområde. |
| --- | --- |

(4)

De gemensamma reglerna bör omfatta
  införsel och import
  av icke-unionsvaror i form av kulturföremål till unionens tullområde.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Med hänsyn till den kända potentialen hos
  frizoner (så kallade frihamnar)
  när det gäller lagring av kulturföremål,
  bör
  de kontrollåtgärder som ska införas
  ha ett så brett tillämpningsområde som möjligt med avseende på de tullförfaranden som berörs. Kontrollåtgärderna bör därför endast gälla varor som övergått till fri omsättning samt varor som hänförts till ett särskilt tullförfarande. Ett så brett tillämpningsområde bör dock inte gå
  emot principen om fri transitering av varor eller gå
  utöver syftet att förhindra att olagligt exporterade
  kultföremål
  förs in till unionens tullområde
  . Därför bör kontrollåtgärderna omfatta de särskilda tullförfaranden som varor som förs in i unionens tullområde kan hänföras till, men inte transitering
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Med hänsyn till den kända potentialen hos
  frizoner (så kallade frihamnar)
  när det gäller lagring av kulturföremål,
  bör
  de kontrollåtgärder som ska införas
  ha ett så brett tillämpningsområde som möjligt med avseende på de tullförfaranden som berörs. Kontrollåtgärderna bör därför endast gälla varor som övergått till fri omsättning samt varor som hänförts till ett särskilt tullförfarande. Ett så brett tillämpningsområde bör dock inte gå
  emot principen om fri transitering av varor eller gå
  utöver syftet att förhindra att olagligt exporterade
  kultföremål
  förs in till unionens tullområde
  . Därför bör kontrollåtgärderna omfatta de särskilda tullförfaranden som varor som förs in i unionens tullområde kan hänföras till, men inte transitering
  .

| (5) | De kontrollåtgärder som ska införas för
  frizoner (så kallade frihamnar) bör ha ett så brett tillämpningsområde som möjligt med avseende på de tullförfaranden som berörs
  , i syfte att förhindra kringgående av denna förordning genom utnyttjande av frizoner, som utgör eventuella bakgrundsområden för fortsatt spridning av handel med olagliga produkter i EU
  . Kontrollåtgärderna bör därför endast gälla varor som övergått till fri omsättning samt varor som hänförts till ett särskilt tullförfarande. Ett så brett tillämpningsområde bör dock inte gå utöver syftet att förhindra att olagligt exporterade
  kulturföremål
  förs in till unionens tullområde
  , utom när behöriga myndigheter har rimliga skäl att anta att kulturföremål exporterats från ursprungslandet eller tredjelandet i strid med dess lagar och andra författningar
  . |
| --- | --- |

(5)

De kontrollåtgärder som ska införas för
  frizoner (så kallade frihamnar) bör ha ett så brett tillämpningsområde som möjligt med avseende på de tullförfaranden som berörs
  , i syfte att förhindra kringgående av denna förordning genom utnyttjande av frizoner, som utgör eventuella bakgrundsområden för fortsatt spridning av handel med olagliga produkter i EU
  . Kontrollåtgärderna bör därför endast gälla varor som övergått till fri omsättning samt varor som hänförts till ett särskilt tullförfarande. Ett så brett tillämpningsområde bör dock inte gå utöver syftet att förhindra att olagligt exporterade
  kulturföremål
  förs in till unionens tullområde
  , utom när behöriga myndigheter har rimliga skäl att anta att kulturföremål exporterats från ursprungslandet eller tredjelandet i strid med dess lagar och andra författningar
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Definitioner som grundar sig på definitionerna i Unescos konvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris den 14 november 1970, och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt, undertecknad den 24 juni 1995, i vilka ett betydande antal medlemsstater är parter, bör användas i förordningen, med tanke på att många tredjeländer och de flesta medlemsstater är bekanta med reglerna i dessa konventioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Definitioner som grundar sig på definitionerna i Unescos konvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris den 14 november 1970, och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt, undertecknad den 24 juni 1995, i vilka ett betydande antal medlemsstater är parter, bör användas i förordningen, med tanke på att många tredjeländer och de flesta medlemsstater är bekanta med reglerna i dessa konventioner.

| (6) | Definitioner som grundar sig på definitionerna i Unescos konvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris den 14 november 1970
  (1970 års Unesco-konvention)
  , och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt, undertecknad den 24 juni 1995, i vilka ett betydande antal medlemsstater är parter, bör användas i förordningen, med tanke på att många tredjeländer och de flesta medlemsstater är bekanta med reglerna i dessa konventioner. |
| --- | --- |

(6)

Definitioner som grundar sig på definitionerna i Unescos konvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris den 14 november 1970
  (1970 års Unesco-konvention)
  , och Unidroits konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt, undertecknad den 24 juni 1995, i vilka ett betydande antal medlemsstater är parter, bör användas i förordningen, med tanke på att många tredjeländer och de flesta medlemsstater är bekanta med reglerna i dessa konventioner.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Exportens laglighet bör granskas på grundval av lagar och andra författningar i det land där kulturföremålen upptäckts eller skapats
  (”ursprungsland”).
  I 
  syfte
  att
  undvika kringgående
  av
  regler bör,
  när kulturföremål förs in i unionen från ett annat tredjeland än ursprungslandet, den person som önskar införa kulturföremålen till unionens tullområde visa att de exporterats
  därifrån lagligen
  ,
  när det berörda tredjelandet är undertecknande part i Unescos konvention
  från 1970 och
  därmed
  ett
  land
  som
  åtagit sig
  att
  bekämpa olaglig handel
  med
  kulturföremål. I
  andra
  fall bör personen bevisa laglig export från ursprungslandet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Exportens laglighet bör granskas på grundval av lagar och andra författningar i det land där kulturföremålen upptäckts eller skapats
  (”ursprungsland”).
  I 
  syfte
  att
  undvika kringgående
  av
  regler bör,
  när kulturföremål förs in i unionen från ett annat tredjeland än ursprungslandet, den person som önskar införa kulturföremålen till unionens tullområde visa att de exporterats
  därifrån lagligen
  ,
  när det berörda tredjelandet är undertecknande part i Unescos konvention
  från 1970 och
  därmed
  ett
  land
  som
  åtagit sig
  att
  bekämpa olaglig handel
  med
  kulturföremål. I
  andra
  fall bör personen bevisa laglig export från ursprungslandet
  .

| (7) | Exportens laglighet bör granskas på grundval av lagar och andra författningar i det land där kulturföremålen upptäckts eller skapats
  , eller bortförts, utgrävts eller stulits på land eller under vatten
  i 
  ett sådant land eller i det land som har så nära anknytning till kulturföremålen
  att
  det betraktar dem som nationell kulturegendom och reglerar exporten
  av
  dem från sitt territorium i samband med att de lagligen förs ut ur det land där de skapades eller upptäcktes (nedan kallat ursprungsland).
  När kulturföremål förs in i unionen från ett annat tredjeland än ursprungslandet,
  bör
  den person som önskar införa kulturföremålen till unionens tullområde
  , i syfte att undvika kringgående av regler,
  visa att de exporterats
  lagligen från ursprungslandet. I undantagsfall, där kulturföremålens ursprungsland antingen inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller där kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de handlingar som krävs, eftersom sådana handlingar inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet, ska ansökan åtföljas av lämpliga handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjeland i enlighet med dess lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas. |
| --- | --- |

(7)

Exportens laglighet bör granskas på grundval av lagar och andra författningar i det land där kulturföremålen upptäckts eller skapats
  , eller bortförts, utgrävts eller stulits på land eller under vatten
  i 
  ett sådant land eller i det land som har så nära anknytning till kulturföremålen
  att
  det betraktar dem som nationell kulturegendom och reglerar exporten
  av
  dem från sitt territorium i samband med att de lagligen förs ut ur det land där de skapades eller upptäcktes (nedan kallat ursprungsland).
  När kulturföremål förs in i unionen från ett annat tredjeland än ursprungslandet,
  bör
  den person som önskar införa kulturföremålen till unionens tullområde
  , i syfte att undvika kringgående av regler,
  visa att de exporterats
  lagligen från ursprungslandet. I undantagsfall, där kulturföremålens ursprungsland antingen inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller där kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de handlingar som krävs, eftersom sådana handlingar inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet, ska ansökan åtföljas av lämpliga handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjeland i enlighet med dess lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas.

Ändringar 10 och 11

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Skyddet mot olaglig import, export och överföring av egna kulturföremål från de medlemsstater som är parter i 1970 års Unescokonvention stöds av åtgärderna i artikel 5 i den konventionen, som kräver att minst en nationell tjänst för skydd av kulturarvet inrättas, med ett tillräckligt antal kvalificerade anställda. Det nödvändiga aktiva samarbetet avseende säkerhet och bekämpning av olaglig import av kulturföremål, särskilt i krisområden, med de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som är parter i konventionen, underlättas också genom denna. De stater som är parter i konventionen bör uppfylla sina åtaganden inom ramen för den, och de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konventionen bör göra det utan dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Skyddet mot olaglig import, export och överföring av egna kulturföremål från de medlemsstater som är parter i 1970 års Unescokonvention stöds av åtgärderna i artikel 5 i den konventionen, som kräver att minst en nationell tjänst för skydd av kulturarvet inrättas, med ett tillräckligt antal kvalificerade anställda. Det nödvändiga aktiva samarbetet avseende säkerhet och bekämpning av olaglig import av kulturföremål, särskilt i krisområden, med de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som är parter i konventionen, underlättas också genom denna. De stater som är parter i konventionen bör uppfylla sina åtaganden inom ramen för den, och de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konventionen bör göra det utan dröjsmål.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att inte störa
  handen
  med varor över
  den
  yttre
  gränsen
  på ett oproportionellt sätt bör denna förordning endast gälla varor över en viss åldersgräns. Därför förefaller det lämpligt att fastställa en åldersgräns
  på minst 250 år
  för
  alla
  kategorier av kulturföremål. Denna minimigräns kommer att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning inriktas på sådana kulturföremål som mest sannolikt är målet för plundrare i konfliktområden, utan att utesluta andra varor som det är nödvändigt att kontrollera för att säkerställa skyddet av kulturarvet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att inte störa
  handen
  med varor över
  den
  yttre
  gränsen
  på ett oproportionellt sätt bör denna förordning endast gälla varor över en viss åldersgräns. Därför förefaller det lämpligt att fastställa en åldersgräns
  på minst 250 år
  för
  alla
  kategorier av kulturföremål. Denna minimigräns kommer att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning inriktas på sådana kulturföremål som mest sannolikt är målet för plundrare i konfliktområden, utan att utesluta andra varor som det är nödvändigt att kontrollera för att säkerställa skyddet av kulturarvet.

| (8) | För att inte störa
  handeln
  med varor över
  unionens
  yttre
  gränser
  på ett oproportionellt sätt bör denna förordning endast gälla varor över en viss åldersgräns
  och ett visst gränsvärde
  . Därför förefaller det lämpligt att fastställa en
  lägsta
  åldersgräns
  för de flesta kategorier av kulturföremål, i enlighet med förordning (EG) nr 116/2009 och bestämmelserna i Unescos konvention från 1970 och Unidroits konvention från 1995, samt ett ekonomiskt gränsvärde
  för
  vissa
  kategorier av kulturföremål
  som anges i bilaga I. Vissa kategorier av kulturföremål bör inte omfattas av ett ekonomiskt gränsvärde eftersom de behöver starkare skydd på grund av att de löper större risk för plundring, förlust eller förstörelse.
  Denna minimigräns kommer att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning inriktas på sådana kulturföremål som mest sannolikt är målet för plundrare i konfliktområden, utan att utesluta andra varor som det är nödvändigt att kontrollera för att säkerställa skyddet av kulturarvet. |
| --- | --- |

(8)

För att inte störa
  handeln
  med varor över
  unionens
  yttre
  gränser
  på ett oproportionellt sätt bör denna förordning endast gälla varor över en viss åldersgräns
  och ett visst gränsvärde
  . Därför förefaller det lämpligt att fastställa en
  lägsta
  åldersgräns
  för de flesta kategorier av kulturföremål, i enlighet med förordning (EG) nr 116/2009 och bestämmelserna i Unescos konvention från 1970 och Unidroits konvention från 1995, samt ett ekonomiskt gränsvärde
  för
  vissa
  kategorier av kulturföremål
  som anges i bilaga I. Vissa kategorier av kulturföremål bör inte omfattas av ett ekonomiskt gränsvärde eftersom de behöver starkare skydd på grund av att de löper större risk för plundring, förlust eller förstörelse.
  Denna minimigräns kommer att säkerställa att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning inriktas på sådana kulturföremål som mest sannolikt är målet för plundrare i konfliktområden, utan att utesluta andra varor som det är nödvändigt att kontrollera för att säkerställa skyddet av kulturarvet.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Eftersom vissa kategorier av kulturföremål, nämligen arkeologiska föremål, delar av monument,
  sällsynta handskrifter och inkunabler
  är särskilt sårbara för plundring och förstörelse förefaller det nödvändigt att föreskriva ett system med ökad granskning innan de får föras in till unionens tullområde. Ett sådant system bör innebära att en licens utfärdad av den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten uppvisas innan varorna får övergå till fri omsättning eller hänföras
  till
  ett särskilt tullförfarande annat än transitering
  . Personer som önskar erhålla en sådan licens bör kunna bevisa laglig export från ursprungslandet med lämpliga styrkande handlingar och bevis
  , i synnerhet
  exportintyg eller
  licenser
  som utfärdats av det
  exporterande tredjelandet
  , ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar, transportdokument och
  expertutlåtanden
  . De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör besluta
  om att utfärda en licens
  utan onödigt dröjsmål, på grundval av fullständiga och korrekta ansökningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Eftersom vissa kategorier av kulturföremål, nämligen arkeologiska föremål, delar av monument,
  sällsynta handskrifter och inkunabler
  är särskilt sårbara för plundring och förstörelse förefaller det nödvändigt att föreskriva ett system med ökad granskning innan de får föras in till unionens tullområde. Ett sådant system bör innebära att en licens utfärdad av den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten uppvisas innan varorna får övergå till fri omsättning eller hänföras
  till
  ett särskilt tullförfarande annat än transitering
  . Personer som önskar erhålla en sådan licens bör kunna bevisa laglig export från ursprungslandet med lämpliga styrkande handlingar och bevis
  , i synnerhet
  exportintyg eller
  licenser
  som utfärdats av det
  exporterande tredjelandet
  , ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar, transportdokument och
  expertutlåtanden
  . De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör besluta
  om att utfärda en licens
  utan onödigt dröjsmål, på grundval av fullständiga och korrekta ansökningar.

| (10) | Eftersom vissa kategorier av kulturföremål, nämligen arkeologiska föremål
  och
  delar av monument, är särskilt sårbara för plundring och förstörelse förefaller det nödvändigt att föreskriva ett system med ökad granskning innan de får föras in till unionens tullområde. Ett sådant system bör innebära att en licens utfärdad av den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser måste uppvisas före importen
  till
  unionens tullområde
  . Personer som önskar erhålla en sådan licens bör kunna bevisa
  att kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet, eller i undantagsfall från tredjelandet, i enlighet med det landets eller tredjelandets lagar och andra författningar, eller bevisa att sådana lagar och andra författningar saknas. Med vederbörlig hänsyn till risken och tillämpning av principerna om tillbörlig aktsamhet, bör man kunna bevisa
  laglig export från ursprungslandet
  , eller i undantagsfall från tredjelandet,
  med lämpliga styrkande handlingar och bevis (exportintyg eller
  exportlicenser
  som utfärdats av
  ursprungslandet,
  det
  standardiserade objekt-id som är internationell standard för beskrivning av kulturföremål
  , ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar, transportdokument
  ) som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med dess lagar
  och
  andra författningar. Om det saknas styrkande handlingar bör ansökan innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt
  . De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör besluta
  huruvida en licens ska utfärdas
  utan onödigt dröjsmål
  och inom de tidsramar som anges
  , på grundval av fullständiga och korrekta ansökningar. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom vissa kategorier av kulturföremål, nämligen arkeologiska föremål
  och
  delar av monument, är särskilt sårbara för plundring och förstörelse förefaller det nödvändigt att föreskriva ett system med ökad granskning innan de får föras in till unionens tullområde. Ett sådant system bör innebära att en licens utfärdad av den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser måste uppvisas före importen
  till
  unionens tullområde
  . Personer som önskar erhålla en sådan licens bör kunna bevisa
  att kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet, eller i undantagsfall från tredjelandet, i enlighet med det landets eller tredjelandets lagar och andra författningar, eller bevisa att sådana lagar och andra författningar saknas. Med vederbörlig hänsyn till risken och tillämpning av principerna om tillbörlig aktsamhet, bör man kunna bevisa
  laglig export från ursprungslandet
  , eller i undantagsfall från tredjelandet,
  med lämpliga styrkande handlingar och bevis (exportintyg eller
  exportlicenser
  som utfärdats av
  ursprungslandet,
  det
  standardiserade objekt-id som är internationell standard för beskrivning av kulturföremål
  , ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar, transportdokument
  ) som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med dess lagar
  och
  andra författningar. Om det saknas styrkande handlingar bör ansökan innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt
  . De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör besluta
  huruvida en licens ska utfärdas
  utan onödigt dröjsmål
  och inom de tidsramar som anges
  , på grundval av fullständiga och korrekta ansökningar.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Med hänsyn till föremålens särskilda karaktär är rollen för tullmyndigheternas kulturexperter ytterst viktig, eftersom de vid behov bör kunna kräva ytterligare uppgifter från deklaranten och analysera kulturföremålen genom en fysisk undersökning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Med hänsyn till föremålens särskilda karaktär är rollen för tullmyndigheternas kulturexperter ytterst viktig, eftersom de vid behov bör kunna kräva ytterligare uppgifter från deklaranten och analysera kulturföremålen genom en fysisk undersökning.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För andra kategorier av kulturföremål bör de personer som önskar föra in dem till unionens tullområde genom en försäkran intyga och ta på sig ansvaret för att varorna har införts lagligen från tredjelandet och bör tillhandahålla tillräcklig information för att föremålen ska kunna identifieras av tullen. För att underlätta förfarandet och av skäl som rör rättslig förutsägbarhet bör uppgifterna om kulturföremålet lämnas med användning av ett standardiserat dokument. Det standardiserade objekt-ID som rekommenderas av Unesco bör användas för att beskriva kulturföremålet.
  Tullen
  bör
  registrera införseln
  av kulturföremålen,
  behålla originalen
  och
  lämna
  en kopia av de relevanta handlingarna
  till deklaranten
  , i syfte att garantera spårbarhet efter det att
  varorna
  har kommit in på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För andra kategorier av kulturföremål bör de personer som önskar föra in dem till unionens tullområde genom en försäkran intyga och ta på sig ansvaret för att varorna har införts lagligen från tredjelandet och bör tillhandahålla tillräcklig information för att föremålen ska kunna identifieras av tullen. För att underlätta förfarandet och av skäl som rör rättslig förutsägbarhet bör uppgifterna om kulturföremålet lämnas med användning av ett standardiserat dokument. Det standardiserade objekt-ID som rekommenderas av Unesco bör användas för att beskriva kulturföremålet.
  Tullen
  bör
  registrera införseln
  av kulturföremålen,
  behålla originalen
  och
  lämna
  en kopia av de relevanta handlingarna
  till deklaranten
  , i syfte att garantera spårbarhet efter det att
  varorna
  har kommit in på den inre marknaden.

| (11) | För andra kategorier av kulturföremål bör de personer som önskar föra in dem till unionens tullområde genom en
  elektronisk
  försäkran intyga och ta på sig ansvaret för att varorna har införts lagligen från
  ursprungslandet eller, i undantagsfall, från
  tredjelandet, och bör tillhandahålla tillräcklig information för att föremålen ska kunna identifieras av tullen. För att underlätta förfarandet och av skäl som rör rättslig förutsägbarhet bör uppgifterna om kulturföremålet lämnas med användning av ett
  elektroniskt
  standardiserat dokument.
  En standardiserad handling med
  det standardiserade objekt-ID som rekommenderas av Unesco bör användas för att beskriva kulturföremålet.
  Den elektroniska förklaringen
  bör
  även omfatta exportintyg eller licenser som utfärdats
  av
  ursprungslandet eller, i undantagsfall, härrör från tredjelandet, vilka bevisar att
  kulturföremålen
  i fråga exporterades från det landet i enlighet med ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar
  ,
  eller bevisar att sådana lagar
  och
  andra författningar saknas. Om ursprungslandets eller tredjelandets lagstiftning inte föreskriver utfärdande av exportlicenser eller intyg, ska importörsförklaringen även innehålla lämpliga styrkande handlingar och bevis, såsom ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar och transportdokument. Kulturföremålen bör registreras elektroniskt och deklaranten bör få
  en kopia av de relevanta handlingarna, i syfte att garantera spårbarhet efter det att
  föremålen
  har kommit in på den inre marknaden.
  De uppgifter som tillhandahålls de behöriga myndigheterna i form av elektroniska förklaringar bör göra det möjligt för dem att vidta ytterligare åtgärder om de på grundval av en riskanalys anser att föremålen kan bli föremål för olaglig import. |
| --- | --- |

(11)

För andra kategorier av kulturföremål bör de personer som önskar föra in dem till unionens tullområde genom en
  elektronisk
  försäkran intyga och ta på sig ansvaret för att varorna har införts lagligen från
  ursprungslandet eller, i undantagsfall, från
  tredjelandet, och bör tillhandahålla tillräcklig information för att föremålen ska kunna identifieras av tullen. För att underlätta förfarandet och av skäl som rör rättslig förutsägbarhet bör uppgifterna om kulturföremålet lämnas med användning av ett
  elektroniskt
  standardiserat dokument.
  En standardiserad handling med
  det standardiserade objekt-ID som rekommenderas av Unesco bör användas för att beskriva kulturföremålet.
  Den elektroniska förklaringen
  bör
  även omfatta exportintyg eller licenser som utfärdats
  av
  ursprungslandet eller, i undantagsfall, härrör från tredjelandet, vilka bevisar att
  kulturföremålen
  i fråga exporterades från det landet i enlighet med ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar
  ,
  eller bevisar att sådana lagar
  och
  andra författningar saknas. Om ursprungslandets eller tredjelandets lagstiftning inte föreskriver utfärdande av exportlicenser eller intyg, ska importörsförklaringen även innehålla lämpliga styrkande handlingar och bevis, såsom ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar och transportdokument. Kulturföremålen bör registreras elektroniskt och deklaranten bör få
  en kopia av de relevanta handlingarna, i syfte att garantera spårbarhet efter det att
  föremålen
  har kommit in på den inre marknaden.
  De uppgifter som tillhandahålls de behöriga myndigheterna i form av elektroniska förklaringar bör göra det möjligt för dem att vidta ytterligare åtgärder om de på grundval av en riskanalys anser att föremålen kan bli föremål för olaglig import.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Tillfällig införsel av kulturföremål för utbildningsändamål, vetenskaplig
  eller
  akademisk forskning bör inte omfattas av uppvisande av
  licens
  eller
  försäkran
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Tillfällig införsel av kulturföremål för utbildningsändamål, vetenskaplig
  eller
  akademisk forskning bör inte omfattas av uppvisande av
  licens
  eller
  försäkran
  .

| (12) | Tillfällig införsel av kulturföremål för utbildningsändamål, vetenskaplig
  verksamhet, scenkonst, konservering, restaurering, digitalisering,
  akademisk forskning
  samt för samarbete mellan museer eller andra icke-vinstdrivande institutioner för att anordna kulturutställningar
  bör inte omfattas av
  kravet på
  uppvisande av
  en importlicens
  eller
  importörsförklaring. Kulturföremål som ska visas vid handelsmässor och internationella konstmässor bör inte omfattas av kravet på uppvisande av en importlicens eller importörsförklaring. Om kulturföremålen emellertid skulle förvärvas och bli kvar inom unionens territorium bör de omfattas av kravet på uppvisande av en importlicens eller importörsförklaring, beroende på kategorin av kulturföremål. |
| --- | --- |

(12)

Tillfällig införsel av kulturföremål för utbildningsändamål, vetenskaplig
  verksamhet, scenkonst, konservering, restaurering, digitalisering,
  akademisk forskning
  samt för samarbete mellan museer eller andra icke-vinstdrivande institutioner för att anordna kulturutställningar
  bör inte omfattas av
  kravet på
  uppvisande av
  en importlicens
  eller
  importörsförklaring. Kulturföremål som ska visas vid handelsmässor och internationella konstmässor bör inte omfattas av kravet på uppvisande av en importlicens eller importörsförklaring. Om kulturföremålen emellertid skulle förvärvas och bli kvar inom unionens territorium bör de omfattas av kravet på uppvisande av en importlicens eller importörsförklaring, beroende på kategorin av kulturföremål.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Lagring av kulturföremål från länder som påverkas av väpnad konflikt eller drabbats av en naturkatastrof bör också tillåtas utan krav på uppvisande av en
  licens
  eller en
  förklaring
  , i syfte att säkerställa att de förvaras i säkerhet och bevaras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Lagring av kulturföremål från länder som påverkas av väpnad konflikt eller drabbats av en naturkatastrof bör också tillåtas utan krav på uppvisande av en
  licens
  eller en
  förklaring
  , i syfte att säkerställa att de förvaras i säkerhet och bevaras.

| (13) | Lagring av kulturföremål från länder som påverkas av väpnad konflikt eller drabbats av en naturkatastrof
  och som avser att när så är möjligt återlämna dessa föremål till det ursprungsland eller tredjeland som föremålen lagligen exporterades från,
  bör också tillåtas utan krav på uppvisande av en
  importlicens
  eller en
  importörsförklaring
  , i syfte att säkerställa att de förvaras i säkerhet och bevaras. |
| --- | --- |

(13)

Lagring av kulturföremål från länder som påverkas av väpnad konflikt eller drabbats av en naturkatastrof
  och som avser att när så är möjligt återlämna dessa föremål till det ursprungsland eller tredjeland som föremålen lagligen exporterades från,
  bör också tillåtas utan krav på uppvisande av en
  importlicens
  eller en
  importörsförklaring
  , i syfte att säkerställa att de förvaras i säkerhet och bevaras.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För att beakta erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning och ändrade geopolitiska och andra förhållanden som utsätter kulturföremål för en risk, utan att därför hindra handeln med tredjeländer på ett oproportionellt sätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av minimiåldersgränsen för de olika kategorierna av kulturföremål. Denna delegering bör också göra det möjligt för kommissionen att uppdatera
  bilagan
  i enlighet med ändringar i 
  den
  kombinerade nomenklaturen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (27). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För att beakta erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning och ändrade geopolitiska och andra förhållanden som utsätter kulturföremål för en risk, utan att därför hindra handeln med tredjeländer på ett oproportionellt sätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av minimiåldersgränsen för de olika kategorierna av kulturföremål. Denna delegering bör också göra det möjligt för kommissionen att uppdatera
  bilagan
  i enlighet med ändringar i 
  den
  kombinerade nomenklaturen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (27). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (14) | För att beakta erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning och ändrade geopolitiska och andra förhållanden som utsätter kulturföremål för en risk, utan att därför hindra handeln med tredjeländer på ett oproportionellt sätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av minimiåldersgränsen
  och kriterierna för det ekonomiska gränsvärdet
  för de olika kategorierna av kulturföremål. Denna delegering bör också göra det möjligt för kommissionen att uppdatera
  bilaga I
  i enlighet med ändringar i Kombinerade nomenklaturen
  och att fastställa en andra bilaga (bilaga II) med en förteckning över länder och KN-nummer utgående från de röda listor över kulturföremål som är utsatta för risk som utarbetas och ändras av Internationella museirådet (ICOM)
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (27). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(14)

För att beakta erfarenheterna av tillämpningen av denna förordning och ändrade geopolitiska och andra förhållanden som utsätter kulturföremål för en risk, utan att därför hindra handeln med tredjeländer på ett oproportionellt sätt, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av minimiåldersgränsen
  och kriterierna för det ekonomiska gränsvärdet
  för de olika kategorierna av kulturföremål. Denna delegering bör också göra det möjligt för kommissionen att uppdatera
  bilaga I
  i enlighet med ändringar i Kombinerade nomenklaturen
  och att fastställa en andra bilaga (bilaga II) med en förteckning över länder och KN-nummer utgående från de röda listor över kulturföremål som är utsatta för risk som utarbetas och ändras av Internationella museirådet (ICOM)
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (27). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta särskilda villkor för tillfällig införsel till och lagring av kulturföremål i unionens tullområde,
  förlagor
  till ansökningar och formulär
  till
  importlicenser, och till importörsförklaringar och åtföljande handlingar,
  samt
  ytterligare förfaranderegler för hur de ska lämnas in och handläggas. Kommissionen bör också tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att organisera inrättandet av en elektronisk databas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28). |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta särskilda villkor för tillfällig införsel till och lagring av kulturföremål i unionens tullområde,
  förlagor
  till ansökningar och formulär
  till
  importlicenser, och till importörsförklaringar och åtföljande handlingar,
  samt
  ytterligare förfaranderegler för hur de ska lämnas in och handläggas. Kommissionen bör också tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att organisera inrättandet av en elektronisk databas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstater. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28).

| (15) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta särskilda villkor för tillfällig införsel till och lagring av kulturföremål i unionens tullområde,
  varvid lämpliga lagringsförhållanden bör garanteras med vederbörlig hänsyn
  till
  kulturföremålens särskilda egenskaper. Dessa åtgärder bör även tillämpas på de elektroniska standardiserade förlagorna till elektroniska
  ansökningar
  om
  och formulär
  för
  importlicenser och
  en förteckning över skälen till att en sådan ansökan kan avslås, samt
  till importörsförklaringar och åtföljande handlingar,
  liksom på
  ytterligare förfaranderegler för hur de
  elektroniskt
  ska lämnas in och handläggas. Kommissionen bör också tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att organisera inrättandet av en elektronisk databas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstater
  inom ramen för förordning (EU) nr 952/2013. Ett sådant inrättande kan utgöra en del av det arbetsprogram som avses i artikel 280 i den förordningen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta särskilda villkor för tillfällig införsel till och lagring av kulturföremål i unionens tullområde,
  varvid lämpliga lagringsförhållanden bör garanteras med vederbörlig hänsyn
  till
  kulturföremålens särskilda egenskaper. Dessa åtgärder bör även tillämpas på de elektroniska standardiserade förlagorna till elektroniska
  ansökningar
  om
  och formulär
  för
  importlicenser och
  en förteckning över skälen till att en sådan ansökan kan avslås, samt
  till importörsförklaringar och åtföljande handlingar,
  liksom på
  ytterligare förfaranderegler för hur de
  elektroniskt
  ska lämnas in och handläggas. Kommissionen bör också tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att organisera inrättandet av en elektronisk databas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstater
  inom ramen för förordning (EU) nr 952/2013. Ett sådant inrättande kan utgöra en del av det arbetsprogram som avses i artikel 280 i den förordningen
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28).

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | För genomförandet av denna förordning är de tillämpliga bestämmelserna för tullens kontroller de som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

För genomförandet av denna förordning är de tillämpliga bestämmelserna för tullens kontroller de som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Relevant information om handelsflöden för kulturföremål bör samlas in och
  ligga till
  grund för ett effektivt genomförande av förordningen och för en framtida utvärdering av den. Handelsflöden för kulturföremål kan inte övervakas effektivt endast utifrån deras värde eller vikt eftersom dessa två mått kan fluktuera. Det är nödvändigt att samla in information om antalet deklarerade föremål. Eftersom ingen kompletterande måttenhet anges för kulturföremål i kombinerade nomenklaturen är det nödvändigt att kräva att antalet föremål deklareras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Relevant information om handelsflöden för kulturföremål bör samlas in och
  ligga till
  grund för ett effektivt genomförande av förordningen och för en framtida utvärdering av den. Handelsflöden för kulturföremål kan inte övervakas effektivt endast utifrån deras värde eller vikt eftersom dessa två mått kan fluktuera. Det är nödvändigt att samla in information om antalet deklarerade föremål. Eftersom ingen kompletterande måttenhet anges för kulturföremål i kombinerade nomenklaturen är det nödvändigt att kräva att antalet föremål deklareras.

| (16) | Relevant information om handelsflöden för kulturföremål bör samlas in
  i elektronisk form
  och
  delas av medlemsstaterna och kommissionen som
  grund för ett effektivt genomförande av förordningen och för en framtida utvärdering av den.
  För att främja insyn och offentlig granskning bör så mycket information som möjligt offentliggöras.
  Handelsflöden för kulturföremål kan inte övervakas effektivt endast utifrån deras värde eller vikt eftersom dessa två mått kan fluktuera. Det är nödvändigt att samla in information
  elektroniskt
  om antalet deklarerade föremål. Eftersom ingen kompletterande måttenhet anges för kulturföremål i kombinerade nomenklaturen är det nödvändigt att kräva att antalet föremål deklareras. |
| --- | --- |

(16)

Relevant information om handelsflöden för kulturföremål bör samlas in
  i elektronisk form
  och
  delas av medlemsstaterna och kommissionen som
  grund för ett effektivt genomförande av förordningen och för en framtida utvärdering av den.
  För att främja insyn och offentlig granskning bör så mycket information som möjligt offentliggöras.
  Handelsflöden för kulturföremål kan inte övervakas effektivt endast utifrån deras värde eller vikt eftersom dessa två mått kan fluktuera. Det är nödvändigt att samla in information
  elektroniskt
  om antalet deklarerade föremål. Eftersom ingen kompletterande måttenhet anges för kulturföremål i kombinerade nomenklaturen är det nödvändigt att kräva att antalet föremål deklareras.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (29) har bland annat till syfte att stärka tullmyndigheternas kapacitet att öka reaktionsförmågan vad gäller risker på området kulturföremål. Den gemensamma ram för riskhantering som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013 bör användas och relevant riskinformation utbytas mellan tullmyndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (29) har bland annat till syfte att stärka tullmyndigheternas kapacitet att öka reaktionsförmågan vad gäller risker på området kulturföremål. Den gemensamma ram för riskhantering som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013 bör användas och relevant riskinformation utbytas mellan tullmyndigheter.

| (17) | EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet har bland annat till syfte att stärka tullmyndigheternas
  utbildning och
  kapacitet att öka reaktionsförmågan vad gäller risker på området kulturföremål. Den gemensamma ram för riskhantering som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013 bör användas och relevant riskinformation utbytas mellan tullmyndigheter (29). |
| --- | --- |

(17)

EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet har bland annat till syfte att stärka tullmyndigheternas
  utbildning och
  kapacitet att öka reaktionsförmågan vad gäller risker på området kulturföremål. Den gemensamma ram för riskhantering som föreskrivs i förordning (EU) nr 952/2013 bör användas och relevant riskinformation utbytas mellan tullmyndigheter (29).

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Det är nödvändigt att inrätta kampanjer för att öka medvetenheten bland köparna av kulturföremål om risken för olagliga varor och att bistå marknadsaktörerna i deras förståelse för och tillämpning av denna förordning. Medlemsstaterna bör involvera relevanta nationella kontaktpunkter och andra informationstjänster i samband med spridningen av denna information. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Det är nödvändigt att inrätta kampanjer för att öka medvetenheten bland köparna av kulturföremål om risken för olagliga varor och att bistå marknadsaktörerna i deras förståelse för och tillämpning av denna förordning. Medlemsstaterna bör involvera relevanta nationella kontaktpunkter och andra informationstjänster i samband med spridningen av denna information.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Kommissionen bör se till att mikroföretag samt små och medelstora företag får lämpligt tekniskt stöd och bör underlätta utbytet av information med dessa företag för att genomföra denna förordning på ett effektivt sätt. Mikroföretag samt små och medelstora företag som är etablerade i unionen och som importerar kulturföremål bör därför få tillgång till Cosme-programmet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Kommissionen bör se till att mikroföretag samt små och medelstora företag får lämpligt tekniskt stöd och bör underlätta utbytet av information med dessa företag för att genomföra denna förordning på ett effektivt sätt. Mikroföretag samt små och medelstora företag som är etablerade i unionen och som importerar kulturföremål bör därför få tillgång till Cosme-programmet, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013

   (1a)

  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för underlåtenhet att följa bestämmelserna i denna förordning och meddela kommissionen dessa påföljder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för underlåtenhet att följa bestämmelserna i denna förordning och meddela kommissionen dessa påföljder.

| (18) | Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för underlåtenhet att följa bestämmelserna i denna förordning och meddela kommissionen dessa påföljder.
  Medlemsstaterna bör också underrätta kommissionen när påföljder tillämpas. Det bör införas likvärdiga villkor och en enhetlig strategi, och därför bör påföljderna i varje medlemsstat vara av liknande karaktär och ha liknande effekt. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för underlåtenhet att följa bestämmelserna i denna förordning och meddela kommissionen dessa påföljder.
  Medlemsstaterna bör också underrätta kommissionen när påföljder tillämpas. Det bör införas likvärdiga villkor och en enhetlig strategi, och därför bör påföljderna i varje medlemsstat vara av liknande karaktär och ha liknande effekt.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Tillräcklig tid
  bör
  föreskrivas för att kommissionen ska kunna
  anta regler om genomförande av denna förordning, i synnerhet sådana som rör vilka formulär som ska användas för att ansöka om en importlicens eller för att upprätta en importörsförklaring.
  Därför bör tillämpningen av denna förordning skjutas upp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Tillräcklig tid
  bör
  föreskrivas för att kommissionen ska kunna
  anta regler om genomförande av denna förordning, i synnerhet sådana som rör vilka formulär som ska användas för att ansöka om en importlicens eller för att upprätta en importörsförklaring.
  Därför bör tillämpningen av denna förordning skjutas upp.

| (19) | Kommissionen
  bör
  utan dröjsmål
  anta regler om genomförande av denna förordning, i synnerhet sådana som rör vilka
  elektroniska, standardiserade
  formulär som ska användas för att ansöka om en importlicens eller för att upprätta en importörsförklaring. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen
  bör
  utan dröjsmål
  anta regler om genomförande av denna förordning, i synnerhet sådana som rör vilka
  elektroniska, standardiserade
  formulär som ska användas för att ansöka om en importlicens eller för att upprätta en importörsförklaring.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för införsel av kulturföremål till unionens tullområde. | I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för införsel
  och import
  av kulturföremål till unionens tullområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för införsel av kulturföremål till unionens tullområde.

I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för införsel
  och import
  av kulturföremål till unionens tullområde.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning ska
  inte
  tillämpas på kulturföremål som transiteras genom unionens tullområde. | Denna förordning ska tillämpas på kulturföremål som transiteras genom unionens tullområde
  , när behöriga myndigheter har rimliga skäl att anta att kulturföremål har exporterats från ursprungslandet eller tredjelandet i strid med det landets lagar och andra författningar
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning ska
  inte
  tillämpas på kulturföremål som transiteras genom unionens tullområde.

Denna förordning ska tillämpas på kulturföremål som transiteras genom unionens tullområde
  , när behöriga myndigheter har rimliga skäl att anta att kulturföremål har exporterats från ursprungslandet eller tredjelandet i strid med det landets lagar och andra författningar
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | kulturföremål: varje föremål som är av betydelse för arkeologi, förhistoria, historia, litteratur, konst eller vetenskap och som tillhör de kategorier som förtecknas i 
  bilagan
  och uppfyller den minimiåldersgräns som anges där. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

kulturföremål: varje föremål som är av betydelse för arkeologi, förhistoria, historia, litteratur, konst eller vetenskap och som tillhör de kategorier som förtecknas i 
  bilagan
  och uppfyller den minimiåldersgräns som anges där.

| a) | kulturföremål: varje föremål som är av betydelse för arkeologi, förhistoria, historia, litteratur, konst eller vetenskap och som tillhör de kategorier som förtecknas i 
  bilagorna
  och uppfyller den minimiåldersgräns
  och de ekonomiska gränsvärden
  som anges där. |
| --- | --- |

a)

kulturföremål: varje föremål som är av betydelse för arkeologi, förhistoria, historia, litteratur, konst eller vetenskap och som tillhör de kategorier som förtecknas i 
  bilagorna
  och uppfyller den minimiåldersgräns
  och de ekonomiska gränsvärden
  som anges där.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | import av kulturföremål:










  i) | sådan övergång till fri omsättning som avses i artikel 201 i förordning (EU) nr 952/2013, eller |

Kommissionens förslag

Ändring

aa)

import av kulturföremål:

i)

sådan övergång till fri omsättning som avses i artikel 201 i förordning (EU) nr 952/2013, eller

| ii) | hänförande av varor till någon av följande kategorier av särskilda förfaranden som avses i artikel 210 i förordning (EU) nr 952/2013:










  a) | lagring, som omfattar lagring i tullager och frizoner, |
| --- | --- | --- |

ii)

hänförande av varor till någon av följande kategorier av särskilda förfaranden som avses i artikel 210 i förordning (EU) nr 952/2013:

a)

lagring, som omfattar lagring i tullager och frizoner,

| b) | särskild användning, som omfattar tillfällig införsel och slutanvändning, |
| --- | --- |

b)

särskild användning, som omfattar tillfällig införsel och slutanvändning,

| c) | aktiv förädling. |
| --- | --- |

c)

aktiv förädling.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | ursprungsland: det land på vars nuvarande territorium kulturföremålet skapats eller upptäckts. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

ursprungsland: det land på vars nuvarande territorium kulturföremålet skapats eller upptäckts.

| b) | ursprungsland: det land på vars nuvarande territorium kulturföremålet skapats eller upptäckts
  eller bortförts, utgrävts eller stulits på land eller under vatten, eller det land som har en så nära anknytning till kulturföremålen att det skyddar dem såsom nationell kulturegendom och reglerar export av dem från sitt territorium i samband med att kulturföremålen lagligen förs ut ur det land där de skapades eller upptäcktes
  . |
| --- | --- |

b)

ursprungsland: det land på vars nuvarande territorium kulturföremålet skapats eller upptäckts
  eller bortförts, utgrävts eller stulits på land eller under vatten, eller det land som har en så nära anknytning till kulturföremålen att det skyddar dem såsom nationell kulturegendom och reglerar export av dem från sitt territorium i samband med att kulturföremålen lagligen förs ut ur det land där de skapades eller upptäcktes
  .

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | exportland
  : det sista land
  i vilket kulturföremålet innehades permanent i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  innan det
  avsändes
  till
  unionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

exportland
  : det sista land
  i vilket kulturföremålet innehades permanent i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  innan det
  avsändes
  till
  unionen
  .

| c) | tredjeland
  : det sista land
  utöver ursprungslandet där kulturföremålet kvarhölls
  innan det
  infördes
  till
  unionens tullområde
  . |
| --- | --- |

c)

tredjeland
  : det sista land
  utöver ursprungslandet där kulturföremålet kvarhölls
  innan det
  infördes
  till
  unionens tullområde
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | permanent: en tidsperiod på minst en månad och för andra syften än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning. |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

permanent: en tidsperiod på minst en månad och för andra syften än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning.

utgår

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ha) | objekt-ID: den internationella standard som antagits av Unesco för beskrivning av kulturföremål och sammanställning av en enda uppsättning uppgifter om kulturföremål. |

Kommissionens förslag

Ändring

ha)

objekt-ID: den internationella standard som antagits av Unesco för beskrivning av kulturföremål och sammanställning av en enda uppsättning uppgifter om kulturföremål.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led hb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | hb) | behöriga myndigheter: de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för utfärdande av importlicenser och registrering av importörsförklaringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

hb)

behöriga myndigheter: de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för utfärdande av importlicenser och registrering av importörsförklaringar.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 med avseende på ändring av den andra i tabellen i 
  bilagan
  till följd av ändringar i kombinerade nomenklaturen och med avseende på att ändra minimiåldersgränsen
  i tredje kolumnen i tabellen
  i bilagan mot bakgrund av erfarenheter
  från
  genomförandet av denna förordning. | 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 med avseende på ändring av den andra
  kolumnen
  i tabellen i 
  bilaga I
  till följd av ändringar i Kombinerade nomenklaturen och med avseende på att ändra minimiåldersgränsen
  och de ekonomiska gränsvärdena
  i bilagan mot bakgrund av erfarenheter
  som samlats in vid
  genomförandet av denna förordning
  och förordning (EG) nr 116/2009
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 med avseende på ändring av den andra i tabellen i 
  bilagan
  till följd av ändringar i kombinerade nomenklaturen och med avseende på att ändra minimiåldersgränsen
  i tredje kolumnen i tabellen
  i bilagan mot bakgrund av erfarenheter
  från
  genomförandet av denna förordning.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 med avseende på ändring av den andra
  kolumnen
  i tabellen i 
  bilaga I
  till följd av ändringar i Kombinerade nomenklaturen och med avseende på att ändra minimiåldersgränsen
  och de ekonomiska gränsvärdena
  i bilagan mot bakgrund av erfarenheter
  som samlats in vid
  genomförandet av denna förordning
  och förordning (EG) nr 116/2009
  .

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 i syfte att ändra bilaga II, som innehåller en förteckning över länder och kategorier av föremål med avseende på vilka det finns en särskild risk för olaglig handel, utgående från den databas med röda listor över kulturföremål som är utsatta för risk som offentliggjorts av Internationella museirådet (ICOM). Kommissionen ska se till att bilaga II uppdateras regelbundet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 12 i syfte att ändra bilaga II, som innehåller en förteckning över länder och kategorier av föremål med avseende på vilka det finns en särskild risk för olaglig handel, utgående från den databas med röda listor över kulturföremål som är utsatta för risk som offentliggjorts av Internationella museirådet (ICOM). Kommissionen ska se till att bilaga II uppdateras regelbundet.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – rubriken

Artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kulturföremål som förs in
  till unionens tullområde | Införsel och import av kulturföremål
  till unionens tullområde |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kulturföremål som förs in
  till unionens tullområde

Kulturföremål som förs in

Införsel och import av kulturföremål
  till unionens tullområde

Införsel och import av kulturföremål

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1

Artikel 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  För
  kulturföremål ska
  övergång till fri omsättning eller hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering
  endast vara
  tillåtet
  efter uppvisande av en importlicens som utfärdats i enlighet med artikel 4 eller av en importörsförklaring som formulerats i enlighet med artikel 5. | 1.   
  Införsel av kulturföremål som avlägsnats från ett ursprungslands territorium i strid med internationell lagstiftning och ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar är förbjuden
  . |
| | Import av
  kulturföremål
  till unionens tullområde
  ska endast vara
  tillåten
  efter uppvisande av en importlicens som utfärdats i enlighet med artikel 4 eller av en importörsförklaring som formulerats i enlighet med artikel 5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  För
  kulturföremål ska
  övergång till fri omsättning eller hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering
  endast vara
  tillåtet
  efter uppvisande av en importlicens som utfärdats i enlighet med artikel 4 eller av en importörsförklaring som formulerats i enlighet med artikel 5.

1.   
  Införsel av kulturföremål som avlägsnats från ett ursprungslands territorium i strid med internationell lagstiftning och ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar är förbjuden
  .

Import av
  kulturföremål
  till unionens tullområde
  ska endast vara
  tillåten
  efter uppvisande av en importlicens som utfärdats i enlighet med artikel 4 eller av en importörsförklaring som formulerats i enlighet med artikel 5.

Import av

till unionens tullområde

tillåten

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Genomförd import av kulturföremål får inte betraktas som bevis för lagligt ursprung eller äganderätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Genomförd import av kulturföremål får inte betraktas som bevis för lagligt ursprung eller äganderätt.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Tillfällig införsel, i den mening som avses i artikel 250 i förordning (EU) nr 952/2013, till unionens tullområde av kulturföremål för utbildningsändamål
  och ändamål som rör vetenskaplig och
  akademisk forskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Tillfällig införsel, i den mening som avses i artikel 250 i förordning (EU) nr 952/2013, till unionens tullområde av kulturföremål för utbildningsändamål
  och ändamål som rör vetenskaplig och
  akademisk forskning.

och ändamål som rör vetenskaplig och

| a) | Tillfällig införsel, i den mening som avses i artikel 250 i förordning (EU) nr 952/2013, till unionens tullområde av kulturföremål för utbildningsändamål
  , vetenskaplig verksamhet, scenkonst, konservering, restaurering, digitalisering,
  akademisk forskning
  samt för samarbete mellan museer eller andra icke-vinstdrivande institutioner för att anordna kulturutställningar
  . |
| --- | --- |

a)

Tillfällig införsel, i den mening som avses i artikel 250 i förordning (EU) nr 952/2013, till unionens tullområde av kulturföremål för utbildningsändamål
  , vetenskaplig verksamhet, scenkonst, konservering, restaurering, digitalisering,
  akademisk forskning
  samt för samarbete mellan museer eller andra icke-vinstdrivande institutioner för att anordna kulturutställningar
  .

, vetenskaplig verksamhet, scenkonst, konservering, restaurering, digitalisering,

samt för samarbete mellan museer eller andra icke-vinstdrivande institutioner för att anordna kulturutställningar

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Kulturföremål som ska visas vid handelsmässor och internationella konstmässor, såvida de inte är förvärvade och är kvar inom unionens territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Kulturföremål som ska visas vid handelsmässor och internationella konstmässor, såvida de inte är förvärvade och är kvar inom unionens territorium.

Kulturföremål som ska visas vid handelsmässor och internationella konstmässor, såvida de inte är förvärvade och är kvar inom unionens territorium.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Lagring, i den mening som avses i artikel 237 i förordning (EU) nr 952/2013, av kulturföremål i 
  det uttryckliga syftet
  att säkerställa deras bevarande genom, eller under övervakning av, en offentlig myndighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Lagring, i den mening som avses i artikel 237 i förordning (EU) nr 952/2013, av kulturföremål i 
  det uttryckliga syftet
  att säkerställa deras bevarande genom, eller under övervakning av, en offentlig myndighet.

det uttryckliga syftet

| b) | Lagring, i den mening som avses i artikel 237 i förordning (EU) nr 952/2013, av kulturföremål i 
  syfte
  att säkerställa deras
  säkerhet eller
  bevarande genom, eller under övervakning av, en offentlig myndighet
  , med avsikten att när så är möjligt återlämna dessa föremål till det ursprungsland eller tredjeland som de lagligen exporterades till
  . |
| --- | --- |

b)

Lagring, i den mening som avses i artikel 237 i förordning (EU) nr 952/2013, av kulturföremål i 
  syfte
  att säkerställa deras
  säkerhet eller
  bevarande genom, eller under övervakning av, en offentlig myndighet
  , med avsikten att när så är möjligt återlämna dessa föremål till det ursprungsland eller tredjeland som de lagligen exporterades till
  .

syfte

säkerhet eller

, med avsikten att när så är möjligt återlämna dessa föremål till det ursprungsland eller tredjeland som de lagligen exporterades till

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Återlämnade kulturföremål, i den mening som avses i artikel 2 i direktiv 2014/60/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Återlämnade kulturföremål, i den mening som avses i artikel 2 i direktiv 2014/60/EU.

Återlämnade kulturföremål, i den mening som avses i artikel 2 i direktiv 2014/60/EU.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta särskilda villkor för sådan tillfällig införsel eller lagring av kulturföremål som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. | 3.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta särskilda villkor för sådan tillfällig införsel eller lagring av kulturföremål
  och återlämnade kulturföremål i syfte att skydda dem
  som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta särskilda villkor för sådan tillfällig införsel eller lagring av kulturföremål som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

3.   Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta särskilda villkor för sådan tillfällig införsel eller lagring av kulturföremål
  och återlämnade kulturföremål i syfte att skydda dem
  som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1

Artikel 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Övergång
  till
  fri omsättning och hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering i
  unionen av sådana kulturföremål som avses i 
  leden c, d
  och
  h
  i 
  bilagan
  får endast ske på villkor att en importlicens uppvisas för tullmyndigheterna. | 1.   
  Import
  till unionen av sådana kulturföremål som avses i 
  led A1
  och
  A2
  i 
  bilaga I
  får endast ske på villkor att en importlicens uppvisas för tullmyndigheterna. |
| | Denna artikel ska endast tillämpas på de föremål som avses i första stycket om de finns med på förteckningen över länder och KN-nummer enligt bilaga II, om en sådan förteckning är i bruk för det ursprungsland från vilket kulturföremålen exporteras och kulturföremålens ursprungsland är känt. |
| | Denna artikel ska även tillämpas på kulturföremål som endast förtecknas i bilaga II och som importeras till unionens tullområde från ett ursprungsland eller tredjeland. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Övergång
  till
  fri omsättning och hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering i
  unionen av sådana kulturföremål som avses i 
  leden c, d
  och
  h
  i 
  bilagan
  får endast ske på villkor att en importlicens uppvisas för tullmyndigheterna.

1.   
  Import
  till unionen av sådana kulturföremål som avses i 
  led A1
  och
  A2
  i 
  bilaga I
  får endast ske på villkor att en importlicens uppvisas för tullmyndigheterna.

Denna artikel ska endast tillämpas på de föremål som avses i första stycket om de finns med på förteckningen över länder och KN-nummer enligt bilaga II, om en sådan förteckning är i bruk för det ursprungsland från vilket kulturföremålen exporteras och kulturföremålens ursprungsland är känt.

Denna artikel ska endast tillämpas på de föremål som avses i första stycket om de finns med på förteckningen över länder och KN-nummer enligt bilaga II, om en sådan förteckning är i bruk för det ursprungsland från vilket kulturföremålen exporteras och kulturföremålens ursprungsland är känt.

Denna artikel ska även tillämpas på kulturföremål som endast förtecknas i bilaga II och som importeras till unionens tullområde från ett ursprungsland eller tredjeland.

Denna artikel ska även tillämpas på kulturföremål som endast förtecknas i bilaga II och som importeras till unionens tullområde från ett ursprungsland eller tredjeland.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Innehavaren av varorna ska ansöka om en importlicens hos den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten
  . Ansökan ska åtföljas av
  alla
  styrkande handlingar och
  alla
  uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  . När exportlandet är en konventionsslutande part i Unescos konvention om åtgärder för
  att
  förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel
  och
  överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris
  den
  14 november 1970, (nedan kallad Unesco-konventionen)
  ska
  ansökan åtföljas av alla styrkande handlingar och alla uppgifter som styrker att kulturföremålen har exporterats från det landet i enlighet med landets lagar och andra författningar. | 2.   Innehavaren av varorna ska ansöka om en importlicens hos den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser
  . Ansökan ska åtföljas av
  lämpliga
  styrkande handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  eller som bevisar
  att
  sådana lagar
  och
  andra författningar saknas. Den ska innehålla följande: |
| | — | exportintyg eller exportlicenser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Innehavaren av varorna ska ansöka om en importlicens hos den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten
  . Ansökan ska åtföljas av
  alla
  styrkande handlingar och
  alla
  uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  . När exportlandet är en konventionsslutande part i Unescos konvention om åtgärder för
  att
  förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel
  och
  överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, undertecknad i Paris
  den
  14 november 1970, (nedan kallad Unesco-konventionen)
  ska
  ansökan åtföljas av alla styrkande handlingar och alla uppgifter som styrker att kulturföremålen har exporterats från det landet i enlighet med landets lagar och andra författningar.

2.   Innehavaren av varorna ska ansöka om en importlicens hos den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser
  . Ansökan ska åtföljas av
  lämpliga
  styrkande handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  eller som bevisar
  att
  sådana lagar
  och
  andra författningar saknas. Den ska innehålla följande:

—

exportintyg eller exportlicenser,

exportintyg eller exportlicenser,

| — | ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna, |
| --- | --- |

—

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna,

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna,

| — | ägarbevis, |
| --- | --- |

—

ägarbevis,

ägarbevis,

| — | fakturor och kvitton, |
| --- | --- |

—

fakturor och kvitton,

fakturor och kvitton,

| — | försäljningsavtal, |
| --- | --- |

—

försäljningsavtal,

försäljningsavtal,

| — | försäkringshandlingar eller transportdokument. |
| --- | --- |

—

försäkringshandlingar eller transportdokument.

försäkringshandlingar eller transportdokument.

Om det saknas styrkande handlingar ska ansökan även innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt.

Om det saknas styrkande handlingar ska ansökan även innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Utan hinder av punkt 2 ska ansökan, i undantagsfall där antingen |
| | a) | kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Utan hinder av punkt 2 ska ansökan, i undantagsfall där antingen

a)

a)

kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller

kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller

| b) | kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs enligt punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet, |
| --- | --- |

b)

b)

kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs enligt punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet,

kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs enligt punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet,

ska ansökan åtföljas av lämpliga handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjelandet i enlighet med dess lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas.

ska ansökan åtföljas av lämpliga handlingar och uppgifter som styrker att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjelandet i enlighet med dess lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas.

De styrkande handlingarna ska innehålla följande:

De styrkande handlingarna ska innehålla följande:

| — | exportintyg eller exportlicenser, |
| --- | --- |

—

exportintyg eller exportlicenser,

exportintyg eller exportlicenser,

| — | ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna, |
| --- | --- |

—

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna,

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna,

| — | ägarbevis, |
| --- | --- |

—

ägarbevis,

ägarbevis,

| — | fakturor och kvitton, |
| --- | --- |

—

fakturor och kvitton,

fakturor och kvitton,

| — | försäljningsavtal, och |
| --- | --- |

—

försäljningsavtal, och

försäljningsavtal, och

| — | försäkringshandlingar eller transportdokument. |
| --- | --- |

—

försäkringshandlingar eller transportdokument.

försäkringshandlingar eller transportdokument.

Om det saknas styrkande handlingar ska ansökan även innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt.

Om det saknas styrkande handlingar ska ansökan även innehålla en expertbedömning om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten
  ska kontrollera att ansökan är fullständig. Den ska begära alla uppgifter eller alla dokument som saknas i ansökan inom
  30
  dagar efter mottagandet av ansökan. | 3.   Den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser
  ska kontrollera att ansökan är fullständig. Den ska begära alla uppgifter eller alla dokument som saknas
  eller ska kompletteras
  i ansökan inom
  21
  dagar efter mottagandet av ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den behöriga myndigheten i 
  införselmedlemsstaten
  ska kontrollera att ansökan är fullständig. Den ska begära alla uppgifter eller alla dokument som saknas i ansökan inom
  30
  dagar efter mottagandet av ansökan.

3.   Den behöriga myndigheten i 
  den första medlemsstat som importen avser
  ska kontrollera att ansökan är fullständig. Den ska begära alla uppgifter eller alla dokument som saknas
  eller ska kompletteras
  i ansökan inom
  21
  dagar efter mottagandet av ansökan.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – inledningen

Artikel 4 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Den behöriga myndigheten ska, inom 90 dagar efter inlämnandet av den fullständiga ansökan, granska ansökan och besluta att importlicens ska utfärdas, eller avslå ansökan. Den
  får
  avslå ansökan på följande grunder: | 4.   Den behöriga myndigheten ska, inom 90 dagar efter inlämnandet av den fullständiga ansökan, granska ansökan och besluta att importlicens ska utfärdas, eller avslå ansökan.
  Om en importlicens utfärdas ska den behöriga myndigheten registrera den licensen elektroniskt. Den behöriga myndigheten ska
  avslå ansökan på följande grunder: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Den behöriga myndigheten ska, inom 90 dagar efter inlämnandet av den fullständiga ansökan, granska ansökan och besluta att importlicens ska utfärdas, eller avslå ansökan. Den
  får
  avslå ansökan på följande grunder:

4.   Den behöriga myndigheten ska, inom 90 dagar efter inlämnandet av den fullständiga ansökan, granska ansökan och besluta att importlicens ska utfärdas, eller avslå ansökan.
  Om en importlicens utfärdas ska den behöriga myndigheten registrera den licensen elektroniskt. Den behöriga myndigheten ska
  avslå ansökan på följande grunder:

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led a

Artikel 4 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Om
  exportlandet inte är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och
  det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra
  förordningar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Om
  exportlandet inte är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och
  det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra
  förordningar
  .

exportlandet inte är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och

förordningar

| a) | Om det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra
  författningar som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades, eller, i de undantagsfall som anges i artikel 4.2a, från tredjelandet i enlighet med de lagar och andra författningar i det tredjelandet som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades. |
| --- | --- |

a)

Om det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra
  författningar som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades, eller, i de undantagsfall som anges i artikel 4.2a, från tredjelandet i enlighet med de lagar och andra författningar i det tredjelandet som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades.

författningar som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades, eller, i de undantagsfall som anges i artikel 4.2a, från tredjelandet i enlighet med de lagar och andra författningar i det tredjelandet som var i kraft vid tidpunkten för exporten, eller om sådana lagar och andra författningar saknades.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led b

Artikel 4 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Om exportlandet är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från exportlandet i enlighet med det landets lagar och andra förordningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

Om exportlandet är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från exportlandet i enlighet med det landets lagar och andra förordningar.

Om exportlandet är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen från 1970 och det inte har kunnat visas att kulturföremålen exporterats från exportlandet i enlighet med det landets lagar och andra förordningar.

utgår

utgår

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led c

Artikel 4 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Om den behöriga myndigheten har rimliga skäl att anta att innehavaren av varorna inte har förvärvat dem lagligen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Om den behöriga myndigheten har rimliga skäl att anta att innehavaren av varorna inte har förvärvat dem lagligen.

| c) | Om den behöriga myndigheten har rimliga
  och kontrollerbara
  skäl att anta att innehavaren av varorna inte har förvärvat dem lagligen. |
| --- | --- |

c)

Om den behöriga myndigheten har rimliga
  och kontrollerbara
  skäl att anta att innehavaren av varorna inte har förvärvat dem lagligen.

och kontrollerbara

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led ca (nytt)

Artikel 4 – punkt 4 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Om en ansökan om importlicens för ett kulturföremål tidigare har fått avslag av de behöriga myndigheterna i en annan EU-medlemsstat för samma kulturföremål, och inga ytterligare bevis har lämnats som inte redan lämnades in i samband med att ansökan avvisades. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Om en ansökan om importlicens för ett kulturföremål tidigare har fått avslag av de behöriga myndigheterna i en annan EU-medlemsstat för samma kulturföremål, och inga ytterligare bevis har lämnats som inte redan lämnades in i samband med att ansökan avvisades.

Om en ansökan om importlicens för ett kulturföremål tidigare har fått avslag av de behöriga myndigheterna i en annan EU-medlemsstat för samma kulturföremål, och inga ytterligare bevis har lämnats som inte redan lämnades in i samband med att ansökan avvisades.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – led cb (nytt)

Artikel 4 – punkt 4 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | Om den lagliga exporten direkt från ursprungslandet inte kan bevisas genom lämpliga styrkande handlingar och bevis, i synnerhet exportintyg eller licenser som utfärdats av det exporterande landet, ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, objekt-ID om sådant finns, försäkringshandlingar, transportdokument och expertutlåtanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

Om den lagliga exporten direkt från ursprungslandet inte kan bevisas genom lämpliga styrkande handlingar och bevis, i synnerhet exportintyg eller licenser som utfärdats av det exporterande landet, ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, objekt-ID om sådant finns, försäkringshandlingar, transportdokument och expertutlåtanden.

Om den lagliga exporten direkt från ursprungslandet inte kan bevisas genom lämpliga styrkande handlingar och bevis, i synnerhet exportintyg eller licenser som utfärdats av det exporterande landet, ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, objekt-ID om sådant finns, försäkringshandlingar, transportdokument och expertutlåtanden.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Den behöriga myndigheten får avslå ansökan om det finns krav på återlämnande eller betalning av skadestånd vilka har lämnats in av myndigheterna i ursprungslandet och behandlas av en domstol. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Den behöriga myndigheten får avslå ansökan om det finns krav på återlämnande eller betalning av skadestånd vilka har lämnats in av myndigheterna i ursprungslandet och behandlas av en domstol.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Om ansökan avslås ska det administrativa beslut som avses i punkt 4 åtföljas av en motivering, inklusive information om överklagandeförfarandet, som meddelas den sökande som berörs vid tidpunkten för utfärdandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Om ansökan avslås ska det administrativa beslut som avses i punkt 4 åtföljas av en motivering, inklusive information om överklagandeförfarandet, som meddelas den sökande som berörs vid tidpunkten för utfärdandet.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4c (ny)

Artikel 4 – punkt 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Ansökan ska innehålla en förklaring om att föremålen inte tidigare har omfattats av en ansökan eller, om denna fått ett tidigare avslag, ska den innehålla de skäl som ligger till grund för det avslaget och inkludera ytterligare bevis som inte fanns tillgängliga när ansökan behandlades tidigare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4c.
     
  Ansökan ska innehålla en förklaring om att föremålen inte tidigare har omfattats av en ansökan eller, om denna fått ett tidigare avslag, ska den innehålla de skäl som ligger till grund för det avslaget och inkludera ytterligare bevis som inte fanns tillgängliga när ansökan behandlades tidigare.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4d (ny)

Artikel 4 – punkt 4d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Om en medlemsstat avslår en elektronisk ansökan ska detta samt de skäl som ligger till grund för avslaget meddelas de övriga medlemsstaterna och kommissionen. I fall av misstänkt olaglig handel ska medlemsstaterna även informera andra relevanta myndigheter som Interpol och Europol. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4d.
     
  Om en medlemsstat avslår en elektronisk ansökan ska detta samt de skäl som ligger till grund för avslaget meddelas de övriga medlemsstaterna och kommissionen. I fall av misstänkt olaglig handel ska medlemsstaterna även informera andra relevanta myndigheter som Interpol och Europol.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 4 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utse offentliga myndigheter med behörighet att utfärda importlicenser i enlighet med denna artikel. De ska meddela kommissionen uppgifter om dessa myndigheter samt alla eventuella ändringar av uppgifterna. | Medlemsstaterna ska
  utan dröjsmål
  utse offentliga myndigheter med behörighet att utfärda importlicenser i enlighet med denna artikel. De ska meddela kommissionen uppgifter om dessa myndigheter samt alla eventuella ändringar av uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska utse offentliga myndigheter med behörighet att utfärda importlicenser i enlighet med denna artikel. De ska meddela kommissionen uppgifter om dessa myndigheter samt alla eventuella ändringar av uppgifterna.

Medlemsstaterna ska
  utan dröjsmål
  utse offentliga myndigheter med behörighet att utfärda importlicenser i enlighet med denna artikel. De ska meddela kommissionen uppgifter om dessa myndigheter samt alla eventuella ändringar av uppgifterna.

utan dröjsmål

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 6

Artikel 4 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter, upprätta
  förlagan
  till ansökan om importlicens samt förfaranderegler för inlämnande och handläggning av en sådan ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. | 6.   Kommissionen
  ska
  , genom genomförandeakter, upprätta
  den elektroniska standardförlagan
  till ansökan om importlicens samt förfaranderegler för
  elektroniskt
  inlämnande och handläggning av en sådan ansökan
  tillsammans med relevanta styrkande handlingar, vilka också ska handläggas elektroniskt
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter, upprätta
  förlagan
  till ansökan om importlicens samt förfaranderegler för inlämnande och handläggning av en sådan ansökan. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

6.   Kommissionen
  ska
  , genom genomförandeakter, upprätta
  den elektroniska standardförlagan
  till ansökan om importlicens samt förfaranderegler för
  elektroniskt
  inlämnande och handläggning av en sådan ansökan
  tillsammans med relevanta styrkande handlingar, vilka också ska handläggas elektroniskt
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Övergång
  till
  fri omsättning och hänförande
  till
  ett särskilt förfarande annat än transitering i unionen
  av
  sådana
  kulturföremål som avses i 
  leden a, b, e, f, g,
  i
  , j, k och l
  i 
  bilagan
  får endast ske på villkor att en importörsförklaring lämnats in till tullmyndigheterna i 
  införselmedlemsstaten
  . | 1.   
  Import
  till
  unionens tullområde
  av
  de
  kulturföremål som avses i 
  bilagan och som omfattas av led 3–14
  i 
  del A i bilaga I
  får endast ske på villkor att en
  elektronisk
  importörsförklaring lämnats in
  av föremålens innehavare
  till tullmyndigheterna i 
  den första medlemsstat som importen avser
  . |
| | Denna artikel är även tillämplig på de kulturföremål som avses i led A1 och A2 och vars KN-nummer inte anges i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Övergång
  till
  fri omsättning och hänförande
  till
  ett särskilt förfarande annat än transitering i unionen
  av
  sådana
  kulturföremål som avses i 
  leden a, b, e, f, g,
  i
  , j, k och l
  i 
  bilagan
  får endast ske på villkor att en importörsförklaring lämnats in till tullmyndigheterna i 
  införselmedlemsstaten
  .

1.   
  Import
  till
  unionens tullområde
  av
  de
  kulturföremål som avses i 
  bilagan och som omfattas av led 3–14
  i 
  del A i bilaga I
  får endast ske på villkor att en
  elektronisk
  importörsförklaring lämnats in
  av föremålens innehavare
  till tullmyndigheterna i 
  den första medlemsstat som importen avser
  .

Denna artikel är även tillämplig på de kulturföremål som avses i led A1 och A2 och vars KN-nummer inte anges i bilaga II.

Denna artikel är även tillämplig på de kulturföremål som avses i led A1 och A2 och vars KN-nummer inte anges i bilaga II.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Importörsförklaringen ska
  innehålla en undertecknad förklaring från innehavaren av varorna om att varorna har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  .
  Om exportlandet är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen om kulturegendom ska importörsförklaringen innehålla en undertecknad förklaring från innehavaren av varorna om att varorna har exporterats från det landet i enlighet med det landets lagar och andra författningar. | 2.   Importörsförklaringen ska
  registreras elektroniskt
  .
  Den ska innehålla följande: |
| | a) | En undertecknad förklaring från innehavaren av föremålen om att dessa exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Importörsförklaringen ska
  innehålla en undertecknad förklaring från innehavaren av varorna om att varorna har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar
  .
  Om exportlandet är en konventionsslutande part i Unesco-konventionen om kulturegendom ska importörsförklaringen innehålla en undertecknad förklaring från innehavaren av varorna om att varorna har exporterats från det landet i enlighet med det landets lagar och andra författningar.

2.   Importörsförklaringen ska
  registreras elektroniskt
  .
  Den ska innehålla följande:

a)

a)

En undertecknad förklaring från innehavaren av föremålen om att dessa exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas.

En undertecknad förklaring från innehavaren av föremålen om att dessa exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas.

| b) | Ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

b)

b)

Ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna.

Ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna.

| c) | Exportintyg eller licenser som utfärdats av ursprungslandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

c)

c)

Exportintyg eller licenser som utfärdats av ursprungslandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar.

Exportintyg eller licenser som utfärdats av ursprungslandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från ursprungslandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Utan hinder av punkt 2, i undantagsfall där antingen |
| | a) | kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Utan hinder av punkt 2, i undantagsfall där antingen

a)

a)

kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller

kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt och denna omständighet anses vara väldokumenterad och styrkt av den behöriga myndigheten, eller

| b) | kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs i punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet, |
| --- | --- |

b)

b)

kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs i punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet,

kulturföremålen har exporterats från ursprungslandet före 1970, och har kvarhållits i ett tredjeland för andra ändamål än tillfällig användning, transitering, export eller avsändning innan föremålen förs in i unionens tullområde, men innehavaren inte kan tillhandahålla de dokument som krävs i punkt 2, eftersom sådana dokument inte användes när kulturföremålen exporterades från ursprungslandet,

ska importörsförklaringen innehålla följande:

ska importörsförklaringen innehålla följande:

| a) | en undertecknad förklaring från innehavaren av kulturföremålen om att dessa exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar, eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas, |
| --- | --- |

a)

a)

en undertecknad förklaring från innehavaren av kulturföremålen om att dessa exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar, eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas,

en undertecknad förklaring från innehavaren av kulturföremålen om att dessa exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar, eller som bevisar att sådana lagar och andra författningar saknas,

| b) | ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna, och |
| --- | --- |

b)

b)

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna, och

ett standardiserat dokument med det standardiserade objekt-ID som beskriver kulturföremålen i fråga tillräckligt detaljerat för att de ska kunna identifieras av tullmyndigheterna, och

| c) | exportintyg eller licenser som utfärdats av tredjelandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

c)

c)

exportintyg eller licenser som utfärdats av tredjelandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar.

exportintyg eller licenser som utfärdats av tredjelandet och som bevisar att kulturföremålen i fråga har exporterats från tredjelandet i enlighet med det landets lagar och andra författningar.

Om ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar inte föreskriver utfärdande av exportlicenser eller intyg, ska importörsförklaringen även innehålla andra lämpliga styrkande handlingar och bevis, däribland ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar och transportdokument.

Om ursprungslandets eller tredjelandets lagar och andra författningar inte föreskriver utfärdande av exportlicenser eller intyg, ska importörsförklaringen även innehålla andra lämpliga styrkande handlingar och bevis, däribland ägarbevis, fakturor och kvitton, försäljningsavtal, försäkringshandlingar och transportdokument.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter, anta
  förlagan
  till importörsförklaringen samt förfaranderegler för inlämnande och handläggning av en importörsförklaring. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. | 3.   Kommissionen
  ska
  , genom genomförandeakter, anta
  den elektroniska standardförlagan
  till importörsförklaringen samt förfaranderegler för
  elektroniskt
  inlämnande och handläggning av en importörsförklaring. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter, anta
  förlagan
  till importörsförklaringen samt förfaranderegler för inlämnande och handläggning av en importörsförklaring. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

3.   Kommissionen
  ska
  , genom genomförandeakter, anta
  den elektroniska standardförlagan
  till importörsförklaringen samt förfaranderegler för
  elektroniskt
  inlämnande och handläggning av en importörsförklaring. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 13.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a




  Mikroföretag samt små och medelstora företag




  Kommissionen ska se till att mikroföretag samt små och medelstora företag får lämpligt tekniskt och ekonomiskt stöd, bland annat genom främjande av nationella kontaktpunkter i samarbete med medlemsstaterna och inrättande av en särskild webbplats som innehåller all relevant information, och ska underlätta informationsutbytet mellan dessa företag och de relevanta nationella kontaktpunkterna när de tar emot förfrågningar, i syfte att genomföra denna förordning på ett effektivt sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5a

Mikroföretag samt små och medelstora företag

Kommissionen ska se till att mikroföretag samt små och medelstora företag får lämpligt tekniskt och ekonomiskt stöd, bland annat genom främjande av nationella kontaktpunkter i samarbete med medlemsstaterna och inrättande av en särskild webbplats som innehåller all relevant information, och ska underlätta informationsutbytet mellan dessa företag och de relevanta nationella kontaktpunkterna när de tar emot förfrågningar, i syfte att genomföra denna förordning på ett effektivt sätt.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5b (ny)

Artikel 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5b |
| | Användning av elektroniska system |
| | 1.
     
  Allt utbyte av information mellan behöriga myndigheter och deklaranter enligt artiklarna 4 och 5, såsom utbyte av förklaringar, ansökningar eller beslut, ska göras på elektronisk väg. |
| | 2.
     
  Kommissionen ska inrätta det elektroniska system som avses i punkt 1. Den ska anta genomförandeakter för att fastställa följande: |
| | — | Arrangemangen kring införande, drift och underhåll av det elektroniska system som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5b

Artikel 5b

Användning av elektroniska system

Användning av elektroniska system

1.
     
  Allt utbyte av information mellan behöriga myndigheter och deklaranter enligt artiklarna 4 och 5, såsom utbyte av förklaringar, ansökningar eller beslut, ska göras på elektronisk väg.

2.
     
  Kommissionen ska inrätta det elektroniska system som avses i punkt 1. Den ska anta genomförandeakter för att fastställa följande:

—

Arrangemangen kring införande, drift och underhåll av det elektroniska system som avses i punkt 1.

Arrangemangen kring införande, drift och underhåll av det elektroniska system som avses i punkt 1.

| — | Detaljerade bestämmelser om inlämnande, behandling, lagring och utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via det elektroniska systemet. |
| --- | --- |

—

Detaljerade bestämmelser om inlämnande, behandling, lagring och utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via det elektroniska systemet.

Detaljerade bestämmelser om inlämnande, behandling, lagring och utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via det elektroniska systemet.

Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen i fråga om utveckling, underhåll och användning av det elektroniska system som avses i punkt 1 samt i fråga om lagring av information i enlighet med denna förordning.

Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen i fråga om utveckling, underhåll och användning av det elektroniska system som avses i punkt 1 samt i fråga om lagring av information i enlighet med denna förordning.

3.
     
  I fråga om behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning bör deklaranter och behöriga myndigheter utföra sina uppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (1 bis)

  och förordning (EU) .../...

   (*1)

  .

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | utgår |
| Tullkontroll | |
| 1.   
  Importlicensen enligt artikel 4 eller importörsförklaringen enligt artikel 5, beroende på vad som är tillämpligt, ska lämnas in till det tullkontor som har behörighet att låta kulturföremålen övergå till fri omsättning eller hänföra dem till ett särskilt förfarande annat än transitering. | |
| 2.
     
  Vad gäller kulturföremål för vilka det krävs att en importlicens utfärdas för att få föras in till unionens tullområde ska tullmyndigheterna kontrollera om importlicensen motsvarar de varor som presenteras. De får i detta syfte göra fysiska undersökningar av kulturföremålen, inbegripet låta dem genomgå en expertgranskning. | |
| 3.
     
  Vad gäller kulturföremål för vilka det krävs att en importörsförklaring lämnas för att få föras in till unionens tullområde ska tullmyndigheterna kontrollera om importörsförklaringen uppfyller de krav som föreskrivs i eller på grundval av artikel 5 och motsvarar de varor som presenteras. De får i detta syfte kräva ytterligare uppgifter från deklaranten och göra fysiska undersökningar av kulturföremålen, inbegripet låta dem genomgå en expertgranskning. De ska registrera importörsförklaringen med ett löpnummer och ett registreringsdatum och, i samband med att varorna frigörs, lämna en kopia av den registrerade importörsförklaringen till deklaranten. | |
| 4.   
  När en deklaration för övergång till fri omsättning eller för hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering lämnas för kulturföremål ska kvantiteten av produkterna anges med användning av den kompletterande enhet som anges i bilagan. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6

Artikel 6

utgår

utgår

Tullkontroll

Tullkontroll

1.   
  Importlicensen enligt artikel 4 eller importörsförklaringen enligt artikel 5, beroende på vad som är tillämpligt, ska lämnas in till det tullkontor som har behörighet att låta kulturföremålen övergå till fri omsättning eller hänföra dem till ett särskilt förfarande annat än transitering.

2.
     
  Vad gäller kulturföremål för vilka det krävs att en importlicens utfärdas för att få föras in till unionens tullområde ska tullmyndigheterna kontrollera om importlicensen motsvarar de varor som presenteras. De får i detta syfte göra fysiska undersökningar av kulturföremålen, inbegripet låta dem genomgå en expertgranskning.

3.
     
  Vad gäller kulturföremål för vilka det krävs att en importörsförklaring lämnas för att få föras in till unionens tullområde ska tullmyndigheterna kontrollera om importörsförklaringen uppfyller de krav som föreskrivs i eller på grundval av artikel 5 och motsvarar de varor som presenteras. De får i detta syfte kräva ytterligare uppgifter från deklaranten och göra fysiska undersökningar av kulturföremålen, inbegripet låta dem genomgå en expertgranskning. De ska registrera importörsförklaringen med ett löpnummer och ett registreringsdatum och, i samband med att varorna frigörs, lämna en kopia av den registrerade importörsförklaringen till deklaranten.

4.   
  När en deklaration för övergång till fri omsättning eller för hänförande till ett särskilt förfarande annat än transitering lämnas för kulturföremål ska kvantiteten av produkterna anges med användning av den kompletterande enhet som anges i bilagan.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1

Artikel 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om
  medlemsstaterna
  begränsar
  antalet tullkontor med behörighet att
  låta kulturföremål övergå till fri omsättning eller hänföra dem till ett särskilt förfarande annat än transitering
  ska de meddela uppgifter om dessa tullkontor samt varje eventuell ändring av dem till kommissionen. | Medlemsstaterna
  får begränsa
  antalet tullkontor med behörighet att
  tillåta import av kulturföremål. Om medlemsstaterna tillämpar denna begränsning
  ska de meddela uppgifter om dessa tullkontor samt varje eventuell ändring av dem till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om
  medlemsstaterna
  begränsar
  antalet tullkontor med behörighet att
  låta kulturföremål övergå till fri omsättning eller hänföra dem till ett särskilt förfarande annat än transitering
  ska de meddela uppgifter om dessa tullkontor samt varje eventuell ändring av dem till kommissionen.

Om

begränsar

låta kulturföremål övergå till fri omsättning eller hänföra dem till ett särskilt förfarande annat än transitering

Medlemsstaterna
  får begränsa
  antalet tullkontor med behörighet att
  tillåta import av kulturföremål. Om medlemsstaterna tillämpar denna begränsning
  ska de meddela uppgifter om dessa tullkontor samt varje eventuell ändring av dem till kommissionen.

får begränsa

tillåta import av kulturföremål. Om medlemsstaterna tillämpar denna begränsning

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Tullmyndigheterna
  ska beslagta och tillfälligt kvarhålla kulturföremål som förts in till unionens tullområde om kulturföremålen i fråga infördes
  till unionens tullområde
  utan att de villkor som anges i artikel 3.1 och 3.2 varit uppfyllda. | 1.   
  De behöriga myndigheterna
  ska beslagta och tillfälligt kvarhålla kulturföremål som förts in till unionens tullområde om kulturföremålen i fråga infördes utan att de villkor som anges i artikel 3.1 och 3.2 varit uppfyllda.
  Vid kvarhållande av kulturföremål ska lämpliga lagringsförhållanden säkerställas, i enlighet med de villkor och det ansvar i samband med tillfällig lagring av varor som anges i artikel 147 i förordning (EU) nr 952/2013, med vederbörlig hänsyn till föremålens särskilda karaktär. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Tullmyndigheterna
  ska beslagta och tillfälligt kvarhålla kulturföremål som förts in till unionens tullområde om kulturföremålen i fråga infördes
  till unionens tullområde
  utan att de villkor som anges i artikel 3.1 och 3.2 varit uppfyllda.

1.   
  De behöriga myndigheterna
  ska beslagta och tillfälligt kvarhålla kulturföremål som förts in till unionens tullområde om kulturföremålen i fråga infördes utan att de villkor som anges i artikel 3.1 och 3.2 varit uppfyllda.
  Vid kvarhållande av kulturföremål ska lämpliga lagringsförhållanden säkerställas, i enlighet med de villkor och det ansvar i samband med tillfällig lagring av varor som anges i artikel 147 i förordning (EU) nr 952/2013, med vederbörlig hänsyn till föremålens särskilda karaktär.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det administrativa beslut som avses i punkt 1
  och 1a ska åtföljas av en motivering, meddelas deklaranten och
  ska omfattas av
  ett effektivt rättsmedel
  i 
  enlighet med de förfaranden som föreskrivs i internationell rätt
  . | 2.   Det administrativa beslut som avses i punkt 1 ska omfattas av
  bestämmelserna
  i 
  artikel 22.7 i förordning (EU) nr 952/2013
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det administrativa beslut som avses i punkt 1
  och 1a ska åtföljas av en motivering, meddelas deklaranten och
  ska omfattas av
  ett effektivt rättsmedel
  i 
  enlighet med de förfaranden som föreskrivs i internationell rätt
  .

2.   Det administrativa beslut som avses i punkt 1 ska omfattas av
  bestämmelserna
  i 
  artikel 22.7 i förordning (EU) nr 952/2013
  .

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Perioden för tillfälligt kvarhållande ska vara strikt begränsad till den tid som tullmyndigheter eller andra brottsbekämpande myndigheter behöver för att fastställa om omständigheterna i det enskilda fallet kräver kvarhållande enligt andra bestämmelser i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning. Den maximala perioden för tillfälligt kvarhållande enligt denna artikel ska vara sex månader. Om inget ytterligare kvarhållande av kulturföremålen fastslås inom den perioden eller om det fastslås att omständigheterna i ärendet inte kräver något ytterligare kvarhållande ska kulturföremålen ställas till deklarantens förfogande. | 3.   Perioden för tillfälligt kvarhållande ska vara strikt begränsad till den tid som tullmyndigheter eller andra brottsbekämpande myndigheter behöver för att fastställa om omständigheterna i det enskilda fallet kräver kvarhållande enligt andra bestämmelser i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning. Den maximala perioden för tillfälligt kvarhållande enligt denna artikel ska vara sex månader
  , med möjlighet till förlängning av denna period med ytterligare tre månader efter ett motiverat beslut av tullmyndigheterna
  . Om inget ytterligare kvarhållande av kulturföremålen fastslås inom den perioden eller om det fastslås att omständigheterna i ärendet inte kräver något ytterligare kvarhållande ska kulturföremålen ställas till deklarantens förfogande.
  Medlemsstaternas myndigheter ska vid återställande av kulturföremål till ett ursprungsland se till att det landet inte påverkas av en väpnad konflikt så att kulturföremålets säkerhet inte kan garanteras. Om så är fallet ska föremålet förbli i EU till dess att situationen i ursprungslandet har stabiliserats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Perioden för tillfälligt kvarhållande ska vara strikt begränsad till den tid som tullmyndigheter eller andra brottsbekämpande myndigheter behöver för att fastställa om omständigheterna i det enskilda fallet kräver kvarhållande enligt andra bestämmelser i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning. Den maximala perioden för tillfälligt kvarhållande enligt denna artikel ska vara sex månader. Om inget ytterligare kvarhållande av kulturföremålen fastslås inom den perioden eller om det fastslås att omständigheterna i ärendet inte kräver något ytterligare kvarhållande ska kulturföremålen ställas till deklarantens förfogande.

3.   Perioden för tillfälligt kvarhållande ska vara strikt begränsad till den tid som tullmyndigheter eller andra brottsbekämpande myndigheter behöver för att fastställa om omständigheterna i det enskilda fallet kräver kvarhållande enligt andra bestämmelser i unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning. Den maximala perioden för tillfälligt kvarhållande enligt denna artikel ska vara sex månader
  , med möjlighet till förlängning av denna period med ytterligare tre månader efter ett motiverat beslut av tullmyndigheterna
  . Om inget ytterligare kvarhållande av kulturföremålen fastslås inom den perioden eller om det fastslås att omständigheterna i ärendet inte kräver något ytterligare kvarhållande ska kulturföremålen ställas till deklarantens förfogande.
  Medlemsstaternas myndigheter ska vid återställande av kulturföremål till ett ursprungsland se till att det landet inte påverkas av en väpnad konflikt så att kulturföremålets säkerhet inte kan garanteras. Om så är fallet ska föremålet förbli i EU till dess att situationen i ursprungslandet har stabiliserats.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3a (ny)

Artikel 8 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  När tullmyndigheterna har fattat det beslut som avses i punkt 1 ska de omedelbart underrätta ursprungslandet eller, om kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt, tredjelandet samt Europol och Interpol, allt efter omständigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  När tullmyndigheterna har fattat det beslut som avses i punkt 1 ska de omedelbart underrätta ursprungslandet eller, om kulturföremålens ursprungsland inte kan fastställas på ett tillförlitligt sätt, tredjelandet samt Europol och Interpol, allt efter omständigheterna.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3b (ny)

Artikel 8 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Om de behöriga myndigheterna har skäliga grunder att anta att kulturföremål under transitering genom unionens tullområde kan ha exporterats i strid mot ett ursprungslands lagar och andra författningar, ska de anmoda tullmyndigheterna att tillfälligt beslagta dessa föremål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Om de behöriga myndigheterna har skäliga grunder att anta att kulturföremål under transitering genom unionens tullområde kan ha exporterats i strid mot ett ursprungslands lagar och andra författningar, ska de anmoda tullmyndigheterna att tillfälligt beslagta dessa föremål.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – rubriken

Artikel 9 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Administrativt samarbete | Administrativt samarbete
  och användning av ett elektroniskt system |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Administrativt samarbete

Administrativt samarbete
  och användning av ett elektroniskt system

och användning av ett elektroniskt system

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För genomförandet av denna förordning ska medlemsstaterna säkerställa samarbete mellan sina behöriga myndigheter som avses i artikel
  3.4
  . | 1.   För genomförandet av denna förordning ska medlemsstaterna säkerställa samarbete
  och utbyte av information
  mellan sina behöriga myndigheter som avses i artikel
  4.5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För genomförandet av denna förordning ska medlemsstaterna säkerställa samarbete mellan sina behöriga myndigheter som avses i artikel
  3.4
  .

1.   För genomförandet av denna förordning ska medlemsstaterna säkerställa samarbete
  och utbyte av information
  mellan sina behöriga myndigheter som avses i artikel
  4.5.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ett elektroniskt system
  kan
  utvecklas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstaternas myndigheter, i synnerhet vad gäller importörsförklaringar och importlicenser. | 2.   Ett elektroniskt system
  ska
  utvecklas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstaternas myndigheter
  inom ramen för förordning (EU) nr 952/2013. Varje sådant system ska hantera mottagande, behandling, lagring och utbyte av information
  , i synnerhet vad gäller importörsförklaringar och importlicenser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ett elektroniskt system
  kan
  utvecklas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstaternas myndigheter, i synnerhet vad gäller importörsförklaringar och importlicenser.

2.   Ett elektroniskt system
  ska
  utvecklas för lagring och utbyte av information mellan medlemsstaternas myndigheter
  inom ramen för förordning (EU) nr 952/2013. Varje sådant system ska hantera mottagande, behandling, lagring och utbyte av information
  , i synnerhet vad gäller importörsförklaringar och importlicenser.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Det elektroniska system som avses i punkt 2 ska kunna konsulteras av medlemsstaterna när de behandlar en begäran som lämnats in i samband med de exportlicenser som krävs enligt förordning (EG) nr 116/2009. En sådan begäran kan hänvisa direkt till information i det elektroniska systemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Det elektroniska system som avses i punkt 2 ska kunna konsulteras av medlemsstaterna när de behandlar en begäran som lämnats in i samband med de exportlicenser som krävs enligt förordning (EG) nr 116/2009. En sådan begäran kan hänvisa direkt till information i det elektroniska systemet.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 1 – inledningen

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  genom genomförandeakter fastställa följande: | Kommissionen
  ska
  genom genomförandeakter fastställa följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  genom genomförandeakter fastställa följande:

får

Kommissionen
  ska
  genom genomförandeakter fastställa följande:

ska

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13. | Dessa genomförandeakter ska antas
  inom [sex månader efter att denna förordning träder i kraft]
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.

Dessa genomförandeakter ska antas
  inom [sex månader efter att denna förordning träder i kraft]
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.

inom [sex månader efter att denna förordning träder i kraft]

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning ska endast ske i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot förlust av kulturföremål, bevara mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning ska endast ske i syfte att säkerställa ett verkningsfullt skydd mot förlust av kulturföremål, bevara mänsklighetens kulturarv och förhindra finansiering av terrorism genom försäljning av plundrat kulturarv till köpare i unionen.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3b (ny)

Artikel 9 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Samtliga personuppgifter som erhålls i enlighet med artiklarna 4, 5 och 9 ska endast vara tillgängliga för och behandlas av vederbörligen bemyndigad personal hos myndigheterna och ska skyddas tillräckligt mot obehörig åtkomst eller förmedling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Samtliga personuppgifter som erhålls i enlighet med artiklarna 4, 5 och 9 ska endast vara tillgängliga för och behandlas av vederbörligen bemyndigad personal hos myndigheterna och ska skyddas tillräckligt mot obehörig åtkomst eller förmedling.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska fastställa regler om påföljder som ska vara tillämpliga på överträdelser av artiklarna 3, 4 och 5 och i synnerhet vid
  osanna utsagor och vid
  inlämnande av oriktiga uppgifter i syfte att få
  klartecken för att föra in
  kulturföremål till unionens tullområde, och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  de
  genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast
  18
  månader efter denna förordnings ikraftträdande samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem. | Medlemsstaterna ska fastställa regler om påföljder som ska vara tillämpliga på överträdelser av artiklarna 3, 4 och 5 och i synnerhet vid inlämnande av oriktiga uppgifter i syfte att få
  importera
  kulturföremål till unionens tullområde, och
  medlemsstaterna
  ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  reglerna
  genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  I syfte att införa likvärdiga villkor och en enhetlig strategi ska medlemsstaterna tillämpa påföljder som är av liknande karaktär och har liknande effekt.
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast
  12
  månader efter denna förordnings ikraftträdande samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska fastställa regler om påföljder som ska vara tillämpliga på överträdelser av artiklarna 3, 4 och 5 och i synnerhet vid
  osanna utsagor och vid
  inlämnande av oriktiga uppgifter i syfte att få
  klartecken för att föra in
  kulturföremål till unionens tullområde, och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  de
  genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast
  18
  månader efter denna förordnings ikraftträdande samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem.

osanna utsagor och vid

klartecken för att föra in

de

18

Medlemsstaterna ska fastställa regler om påföljder som ska vara tillämpliga på överträdelser av artiklarna 3, 4 och 5 och i synnerhet vid inlämnande av oriktiga uppgifter i syfte att få
  importera
  kulturföremål till unionens tullområde, och
  medlemsstaterna
  ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
  reglerna
  genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  I syfte att införa likvärdiga villkor och en enhetlig strategi ska medlemsstaterna tillämpa påföljder som är av liknande karaktär och har liknande effekt.
  Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast
  12
  månader efter denna förordnings ikraftträdande samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem.

importera

medlemsstaterna

reglerna

I syfte att införa likvärdiga villkor och en enhetlig strategi ska medlemsstaterna tillämpa påföljder som är av liknande karaktär och har liknande effekt.

12

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – stycke - 1 (nytt)

Artikel 11 – stycke - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska under förberedelserna inför genomförandet av denna förordning samarbeta med internationella organisationer, till exempel Unesco, Interpol, Europol, Världstullorganisationen (WCO), internationella centrumet för studier om bevarande och konservering av kulturföremål (ICCROM) och Internationella museirådet, för att säkerställa effektiv utbildning, kapacitetsuppbyggande verksamhet och medvetandehöjande kampanjer, och om så är lämpligt beställa relevant forskning och utveckling av standarder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen och medlemsstaterna ska under förberedelserna inför genomförandet av denna förordning samarbeta med internationella organisationer, till exempel Unesco, Interpol, Europol, Världstullorganisationen (WCO), internationella centrumet för studier om bevarande och konservering av kulturföremål (ICCROM) och Internationella museirådet, för att säkerställa effektiv utbildning, kapacitetsuppbyggande verksamhet och medvetandehöjande kampanjer, och om så är lämpligt beställa relevant forskning och utveckling av standarder.

Kommissionen och medlemsstaterna ska under förberedelserna inför genomförandet av denna förordning samarbeta med internationella organisationer, till exempel Unesco, Interpol, Europol, Världstullorganisationen (WCO), internationella centrumet för studier om bevarande och konservering av kulturföremål (ICCROM) och Internationella museirådet, för att säkerställa effektiv utbildning, kapacitetsuppbyggande verksamhet och medvetandehöjande kampanjer, och om så är lämpligt beställa relevant forskning och utveckling av standarder.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska organisera utbildning
  och
  kapacitetsbyggande verksamhet för att säkerställa att de
  berörda myndigheterna genomför
  denna förordning på ett effektivt sätt.
  De kan också använda medvetandehöjande kampanjer för att öka medvetenheten
  i 
  synnerhet bland köpare
  av kulturföremål. | Kommissionen
  ska
  i samarbete med medlemsstaterna
  organisera |
| | i) | utbildning, kapacitetsbyggande verksamhet
  och medvetandehöjande kampanjer för berörda myndigheter, nationella kontaktpunkter och yrkesverksamma,
  för att säkerställa att denna förordning
  genomförs
  på ett effektivt sätt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska organisera utbildning
  och
  kapacitetsbyggande verksamhet för att säkerställa att de
  berörda myndigheterna genomför
  denna förordning på ett effektivt sätt.
  De kan också använda medvetandehöjande kampanjer för att öka medvetenheten
  i 
  synnerhet bland köpare
  av kulturföremål.

Medlemsstaterna

och

berörda myndigheterna genomför

De kan också använda medvetandehöjande kampanjer för att öka medvetenheten

synnerhet bland köpare

Kommissionen
  ska
  i samarbete med medlemsstaterna
  organisera

Kommissionen

i samarbete med medlemsstaterna

i)

i)

utbildning, kapacitetsbyggande verksamhet
  och medvetandehöjande kampanjer för berörda myndigheter, nationella kontaktpunkter och yrkesverksamma,
  för att säkerställa att denna förordning
  genomförs
  på ett effektivt sätt,

och medvetandehöjande kampanjer för berörda myndigheter, nationella kontaktpunkter och yrkesverksamma,

genomförs

| ii) | åtgärder för att främja effektivt samarbete mellan ursprungsländer, och |
| --- | --- |

ii)

ii)

åtgärder för att främja effektivt samarbete mellan ursprungsländer, och

åtgärder för att främja effektivt samarbete mellan ursprungsländer, och

| iii) | utbyte av bästa praxis i syfte att främja ett enhetligt genomförande av denna förordning, särskilt lämplig praxis i medlemsstater som redan innan denna förordning träder i kraft har en gällande nationell lagstiftning om import
  av kulturföremål. |
| --- | --- |

iii)

iii)

utbyte av bästa praxis i syfte att främja ett enhetligt genomförande av denna förordning, särskilt lämplig praxis i medlemsstater som redan innan denna förordning träder i kraft har en gällande nationell lagstiftning om import
  av kulturföremål.

utbyte av bästa praxis i syfte att främja ett enhetligt genomförande av denna förordning, särskilt lämplig praxis i medlemsstater som redan innan denna förordning träder i kraft har en gällande nationell lagstiftning om import

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – stycke 1a (nytt)

Artikel 11 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Dessa aktiviteter, kampanjer och åtgärder ska bygga på de erfarenheter som gjorts inom befintliga program, bland annat de som stöds av WCO och kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa aktiviteter, kampanjer och åtgärder ska bygga på de erfarenheter som gjorts inom befintliga program, bland annat de som stöds av WCO och kommissionen.

Dessa aktiviteter, kampanjer och åtgärder ska bygga på de erfarenheter som gjorts inom befintliga program, bland annat de som stöds av WCO och kommissionen.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Samarbete med tredjeländer




  Kommissionen ska, i frågor som omfattas av dess verksamhet och i den utsträckning som fullgörandet av dess uppgifter enligt denna förordning kräver, underlätta och främja tekniskt och operativt samarbete mellan medlemsstater och tredjeländer.




  Kommissionen får anordna utbildningsverksamhet i samarbete med medlemsstater och tredjeländer på deras territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11a

Samarbete med tredjeländer

Kommissionen ska, i frågor som omfattas av dess verksamhet och i den utsträckning som fullgörandet av dess uppgifter enligt denna förordning kräver, underlätta och främja tekniskt och operativt samarbete mellan medlemsstater och tredjeländer.

Kommissionen får anordna utbildningsverksamhet i samarbete med medlemsstater och tredjeländer på deras territorium.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel
  2.2
  ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den ...
  [Publications Office is to fill in the date of entry into force of this Act]
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel
  2
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den ...
  [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på ... år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel
  2.2
  ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den ...
  [Publications Office is to fill in the date of entry into force of this Act]
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel
  2
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den ...
  [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på ... år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Information om överträdelser av bestämmelserna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Information om överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.

| (b) | Information om överträdelser av bestämmelserna i denna förordning
  och påföljder som tillämpats
  . |
| --- | --- |

(b)

Information om överträdelser av bestämmelserna i denna förordning
  och påföljder som tillämpats
  .

och påföljder som tillämpats

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska förse medlemsstaterna med relevanta formulär för detta. Medlemsstaterna ska ha sex månader på sig att meddela kommissionen den begärda informationen. | Kommissionen ska förse medlemsstaterna med relevanta formulär för detta. Medlemsstaterna ska
  från och med det datum de tog emot formulären
  ha sex månader på sig att meddela kommissionen den begärda informationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska förse medlemsstaterna med relevanta formulär för detta. Medlemsstaterna ska ha sex månader på sig att meddela kommissionen den begärda informationen.

Kommissionen ska förse medlemsstaterna med relevanta formulär för detta. Medlemsstaterna ska
  från och med det datum de tog emot formulären
  ha sex månader på sig att meddela kommissionen den begärda informationen.

från och med det datum de tog emot formulären

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | På grundval av medlemsstaternas svar på de frågeformulär som avses i punkt 1 får kommissionen uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare uppgifter om handläggningen av ansökningar om importlicenser. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål tillhandahålla de efterfrågade uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På grundval av medlemsstaternas svar på de frågeformulär som avses i punkt 1 får kommissionen uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare uppgifter om handläggningen av ansökningar om importlicenser. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål tillhandahålla de efterfrågade uppgifterna.

På grundval av medlemsstaternas svar på de frågeformulär som avses i punkt 1 får kommissionen uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare uppgifter om handläggningen av ansökningar om importlicenser. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål tillhandahålla de efterfrågade uppgifterna.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning
  tre
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, och därefter vart
  femte
  år. | 2.   Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning
  två
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, och därefter vart
  fjärde
  år.
  Rapporten ska vara tillgänglig för allmänheten. Det ska inbegripa överväganden om det praktiska genomförandet, inbegripet konsekvenserna för unionens ekonomiska aktörer, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag. Rapporten ska innehålla jämförande uppgifter om genomförandet i medlemsstaterna, däribland en bedömning av i vilken omfattning förordningen tillämpats på ett enhetligt sätt sedan den föregående rapporten lades fram. Denna bedömning ska även omfatta bestämmelser om fastställande och tillämpning av påföljder och i vilken omfattning de möjliggör likvärdiga villkor i medlemsstaterna. Vid behov får rapporten innehålla rekommendationer för att ta itu med bristfälligt genomförande av denna förordning i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning
  tre
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, och därefter vart
  femte
  år.

2.   Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning
  två
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas, och därefter vart
  fjärde
  år.
  Rapporten ska vara tillgänglig för allmänheten. Det ska inbegripa överväganden om det praktiska genomförandet, inbegripet konsekvenserna för unionens ekonomiska aktörer, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag. Rapporten ska innehålla jämförande uppgifter om genomförandet i medlemsstaterna, däribland en bedömning av i vilken omfattning förordningen tillämpats på ett enhetligt sätt sedan den föregående rapporten lades fram. Denna bedömning ska även omfatta bestämmelser om fastställande och tillämpning av påföljder och i vilken omfattning de möjliggör likvärdiga villkor i medlemsstaterna. Vid behov får rapporten innehålla rekommendationer för att ta itu med bristfälligt genomförande av denna förordning i medlemsstaterna.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2a (ny)

Artikel 14 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den rapport som avses i punkt 2 ska beakta denna förordnings effekter på plats, inbegripet effekterna för ekonomiska aktörer i unionen, bland annat mikroföretag samt små och medelstora företag. Rapporten ska ge belägg för olika nationella resultat, innehålla en bedömning av hur enhetligt denna förordning har genomförts och tillämpats under den berörda perioden och ge rekommendationer om hur medlemsstaterna kan åtgärda brister i genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Den rapport som avses i punkt 2 ska beakta denna förordnings effekter på plats, inbegripet effekterna för ekonomiska aktörer i unionen, bland annat mikroföretag samt små och medelstora företag. Rapporten ska ge belägg för olika nationella resultat, innehålla en bedömning av hur enhetligt denna förordning har genomförts och tillämpats under den berörda perioden och ge rekommendationer om hur medlemsstaterna kan åtgärda brister i genomförandet.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – underrubrik 3

Bilaga I – underrubrik 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kulturföremål som omfattas av artikel
  2.1 | Kulturföremål som omfattas av artikel
  2.1a |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kulturföremål som omfattas av artikel
  2.1

2.1

Kulturföremål som omfattas av artikel
  2.1a

2.1a

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga Ia (ny)

Bilaga Ia (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| 1. | Arkeologiska föremål som är äldre än 100 år och som härrör från | |
| --- | --- | --- |
| | — | utgrävningar och fynd på land eller under vatten |

1.

1.

Arkeologiska föremål som är äldre än 100 år och som härrör från

Arkeologiska föremål som är äldre än 100 år och som härrör från

—

utgrävningar och fynd på land eller under vatten

utgrävningar och fynd på land eller under vatten

9705 00 00

9705 00 00

| — | arkeologiska fyndplatser |
| --- | --- |

—

arkeologiska fyndplatser

arkeologiska fyndplatser

9706 00 00

9706 00 00

| — | arkeologiska samlingar |
| --- | --- |

—

arkeologiska samlingar

arkeologiska samlingar

2.

2.

Föremål som utgör en integrerad del av söndertagna konstnärliga, historiska eller religiösa minnesmärken som är äldre än 100 år

Föremål som utgör en integrerad del av söndertagna konstnärliga, historiska eller religiösa minnesmärken som är äldre än 100 år

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Tavlor och målningar, som inte ingår i kategori 4 eller 5, som utförts helt för hand, på vilket underlag och i vilket material som helst

   (1a)

Tavlor och målningar, som inte ingår i kategori 4 eller 5, som utförts helt för hand, på vilket underlag och i vilket material som helst

1a

9701

9701

4.

4.

Akvareller, gouacher och pasteller, som utförts helt för hand på vilket underlag som helst

   (1a)

Akvareller, gouacher och pasteller, som utförts helt för hand på vilket underlag som helst

1a

9701

9701

5.

5.

Mosaiker, som inte ingår i kategori 1 eller 2, som utförts helt för hand i vilket material som helst, och teckningar som utförts helt för hand på vilket underlag och i vilket material som helst

   (1a)

Mosaiker, som inte ingår i kategori 1 eller 2, som utförts helt för hand i vilket material som helst, och teckningar som utförts helt för hand på vilket underlag och i vilket material som helst

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Originalgrafik, grafiska blad, silkscreentryck och litografier med deras respektive matriser och originalaffischer

   (1a)

Originalgrafik, grafiska blad, silkscreentryck och litografier med deras respektive matriser och originalaffischer

1a

Kapitel 49

Kapitel 49

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Originalskulpturer eller originalstatyer och kopior, framställda enligt samma process som originalet

   (1a)

  och som inte ingår i kategori 1

Originalskulpturer eller originalstatyer och kopior, framställda enligt samma process som originalet

1a

och som inte ingår i kategori 1

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotografier, filmer och negativ av dessa

   (1a)

Fotografier, filmer och negativ av dessa

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunabler och manuskript, inbegripet kartor och partitur, enstaka eller i samlingar

   (1a)

Inkunabler och manuskript, inbegripet kartor och partitur, enstaka eller i samlingar

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Böcker som är äldre än 100 år, enstaka eller i samlingar

Böcker som är äldre än 100 år, enstaka eller i samlingar

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Tryckta kartor som är äldre än 200 år

Tryckta kartor som är äldre än 200 år

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Arkiv och däri ingående delar, som är äldre än 50 år, på vilket underlag och i vilket medium som helst

Arkiv och däri ingående delar, som är äldre än 50 år, på vilket underlag och i vilket medium som helst

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| a) | Samlingar

   (1b)

  och föremål från zoologiska, botaniska, mineralogiska eller anatomiska samlingar |
| --- | --- |

a)

a)

Samlingar

   (1b)

  och föremål från zoologiska, botaniska, mineralogiska eller anatomiska samlingar

Samlingar

1b

och föremål från zoologiska, botaniska, mineralogiska eller anatomiska samlingar

9705 00 00

9705 00 00

| b) | Samlingar

   (1b)

  av historiskt, paleontologiskt, etnografiskt eller numismatiskt intresse |
| --- | --- |

b)

b)

Samlingar

   (1b)

  av historiskt, paleontologiskt, etnografiskt eller numismatiskt intresse

Samlingar

1b

av historiskt, paleontologiskt, etnografiskt eller numismatiskt intresse

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Transportmedel som är äldre än 75 år

Transportmedel som är äldre än 75 år

9705 00 00

9705 00 00

Kapitel 86–89

Kapitel 86–89

15.

15.

Andra antikviteter som inte ingår i kategorierna A.1–A.14

Andra antikviteter som inte ingår i kategorierna A.1–A.14

| a) | mellan 50 och 100 år gamla |
| --- | --- |

a)

a)

mellan 50 och 100 år gamla

mellan 50 och 100 år gamla

leksaker och spel

leksaker och spel

Kapitel 95

Kapitel 95

glas och glasvaror

glas och glasvaror

7013

7013

guld- och silversmedsvaror

guld- och silversmedsvaror

7114

7114

möbler

möbler

Kapitel 94

Kapitel 94

optiska instrument och apparater, foto och kinoapparater

optiska instrument och apparater, foto och kinoapparater

Kapitel 90

Kapitel 90

musikinstrument

musikinstrument

Kapitel 92

Kapitel 92

ur och delar till ur

ur och delar till ur

Kapitel 91

Kapitel 91

föremål av trä

föremål av trä

Kapitel 44

Kapitel 44

keramiska produkter

keramiska produkter

Kapitel 69

Kapitel 69

tapisserier

tapisserier

5805 00 00

5805 00 00

mattor

mattor

Kapitel 57

Kapitel 57

tapeter

tapeter

4814

4814

vapen

vapen

Kapitel 93

Kapitel 93

| b) | äldre än 100 år |
| --- | --- |

b)

b)

äldre än 100 år

äldre än 100 år

9706 00 00

9706 00 00

Kulturföremål i kategorierna A.1–A.15 omfattas av denna förordning bara om deras värde motsvarar eller överstiger de ekonomiska gränsvärden som anges under B.

Kulturföremål i kategorierna A.1–A.15 omfattas av denna förordning bara om deras värde motsvarar eller överstiger de ekonomiska gränsvärden som anges under B.

| B. | Ekonomiska gränsvärden tillämpliga på vissa kategorier under A (i euro) |
| --- | --- |

B.

B.

Ekonomiska gränsvärden tillämpliga på vissa kategorier under A (i euro)

Värde:

Värde:

Oavsett värde:

Oavsett värde:

—

1 (arkeologiska föremål)

1 (arkeologiska föremål)

—

2 (delar från minnesmärken)

2 (delar från minnesmärken)

—

9 (inkunabler och manuskript)

9 (inkunabler och manuskript)

—

12 (arkiv)

12 (arkiv)

15 000

15 000

—

5 (mosaiker och teckningar)

5 (mosaiker och teckningar)

—

6 (gravyrer)

6 (gravyrer)

—

8 (fotografier)

8 (fotografier)

—

11 (tryckta kartor)

11 (tryckta kartor)

30 000

30 000

—

4 (akvareller, gouacher och pasteller)

4 (akvareller, gouacher och pasteller)

50 000

50 000

—

7 (statyer)

7 (statyer)

—

10 (böcker)

10 (böcker)

—

13 (samlingar)

13 (samlingar)

—

14 (transportmedel)

14 (transportmedel)

—

15 (alla andra föremål)

15 (alla andra föremål)

150 000

150 000

—

3 (tavlor)

3 (tavlor)

Bedömningen av om villkoren för ekonomiskt gränsvärde är uppfyllda måste göras när en ansökan om exportlicens lämnas in. Det ekonomiska värdet är det som kulturföremålet har på den internationella marknaden.

Bedömningen av om villkoren för ekonomiskt gränsvärde är uppfyllda måste göras när en ansökan om exportlicens lämnas in. Det ekonomiska värdet är det som kulturföremålet har på den internationella marknaden.

De värden som uttrycks i euro i bilaga I ska omräknas och uttryckas i nationell valuta till växelkursen av den 31 december 2001, publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta motvärde i nationell valuta ska ses över vartannat år från den 31 december 2001. Motvärdet ska beräknas utifrån den genomsnittliga dagskursen för dessa valutor, uttryckt i euro, under de 24 månader som slutar den sista dagen i augusti omedelbart före den översyn som börjar gälla den 31 december. Denna beräkningsmetod ska på kommissionens förslag granskas av den rådgivande kommittén för kulturföremål, i princip två år efter det att den tillämpats för första gången. Vid varje översyn ska värden uttryckta i euro och deras motvärden i nationell valuta regelbundet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning under de första dagarna i november före den dag då översynen får verkan.

De värden som uttrycks i euro i bilaga I ska omräknas och uttryckas i nationell valuta till växelkursen av den 31 december 2001, publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta motvärde i nationell valuta ska ses över vartannat år från den 31 december 2001. Motvärdet ska beräknas utifrån den genomsnittliga dagskursen för dessa valutor, uttryckt i euro, under de 24 månader som slutar den sista dagen i augusti omedelbart före den översyn som börjar gälla den 31 december. Denna beräkningsmetod ska på kommissionens förslag granskas av den rådgivande kommittén för kulturföremål, i princip två år efter det att den tillämpats för första gången. Vid varje översyn ska värden uttryckta i euro och deras motvärden i nationell valuta regelbundet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning under de första dagarna i november före den dag då översynen får verkan.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga Ib (ny)

Bilaga Ib (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (EUT L 88, 31.3.2017, s. 6)

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (EUT L 88, 31.3.2017, s. 6)

25

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

(27)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

27

(27)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

28

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

28

(29)  COM(2014)0527. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet.

29

(29)  COM(2014)0527. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet.

29

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 33).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 33).

(1 bis)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1 bis

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(*1)  
  EUT: Vänligen för in numret på den förordning som finns i dokument 2017/0003(COD).

*1

EUT: Vänligen för in numret på den förordning som finns i dokument 2017/0003(COD).

(1a)  
  Som är äldre än 50 år och inte tillhör sina upphovsmän.

1a

Som är äldre än 50 år och inte tillhör sina upphovsmän.

(1b)  
  Enligt definitionen i domstolens dom i mål 252/84: Samlarföremål enligt nr 97.05 i Gemensamma tulltaxan är föremål som har de egenskaper som krävs för att ingå i en samling, dvs. föremål som är relativt sällsynta, som normalt inte används för sitt ursprungliga ändamål, som är föremål för speciella transaktioner utanför den normala handeln med liknande bruksföremål och som är av högt värde.

1b

Enligt definitionen i domstolens dom i mål 252/84: Samlarföremål enligt nr 97.05 i Gemensamma tulltaxan är föremål som har de egenskaper som krävs för att ingå i en samling, dvs. föremål som är relativt sällsynta, som normalt inte används för sitt ursprungliga ändamål, som är föremål för speciella transaktioner utanför den normala handeln med liknande bruksföremål och som är av högt värde.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0557),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0142/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0035/2016),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 242, 23.7.2015, s. 39.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 10 mars 2016 (Antagna texter; P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet, förordning (EG) nr 1901/2006 om läkemedel för pediatrisk användning och direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/5.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Veterinärmedicinska läkemedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0558),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0164/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 januari 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 januari 2015 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om säkrare hälso- och sjukvård i Europa: förbättring av patientsäkerheten och bekämpning av antimikrobiell resistens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om säkrare hälso- och sjukvård i Europa: förbättring av patientsäkerheten och bekämpning av antimikrobiell resistens (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0046/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0046/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 242, 23.7.2015, s. 54.

(2)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 12.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 10 mars 2016 (Antagna texter, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/6.)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder som innehåller läkemedel och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0556),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0143/2014),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2015 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 maj 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 maj 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0075/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0075/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 242, 23.7.2015, s. 54.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv 90/167/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/4)

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0275),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0171/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 februari 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0202/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0202/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 188.

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 66.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Utvecklingen har gått långsamt när det gäller de mål som fastställdes i kommissionens vitbok av den 28 mars 2011 (4), nämligen att göra framsteg mot en fullständig tillämpning av principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”, att generera intäkter och att säkerställa finansiering för transportinvesteringar, och skillnaderna i tillämpning kvarstår när det gäller avgiftsbeläggning av väginfrastruktur i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Utvecklingen har gått långsamt när det gäller de mål som fastställdes i kommissionens vitbok av den 28 mars 2011 (4), nämligen att göra framsteg mot en fullständig tillämpning av principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”, att generera intäkter och att säkerställa finansiering för transportinvesteringar, och skillnaderna i tillämpning kvarstår när det gäller avgiftsbeläggning av väginfrastruktur i unionen.

| (1a) | I den vitboken fastställde kommissionen 2020 som tidsfrist för ”full övergång till obligatorisk internalisering av de externa kostnaderna (däribland buller, lokal förorening och överbelastning ovanpå den obligatoriska återvinningen av kostnaderna för slitage) för väg- och järnvägstransporter”. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1a)

I den vitboken fastställde kommissionen 2020 som tidsfrist för ”full övergång till obligatorisk internalisering av de externa kostnaderna (däribland buller, lokal förorening och överbelastning ovanpå den obligatoriska återvinningen av kostnaderna för slitage) för väg- och järnvägstransporter”. [Ändr. 1]

| (1b) | Trafiken med gods- och personfordon är en faktor som bidrar till luftföroreningar. Bland sådana föroreningar, som har mycket allvarliga effekter på människors hälsa och som leder till en försämring av luftkvaliteten i unionen, finns till exempel fina partiklar (PM2,5), kvävedioxid (NO2) och ozon (O3), som enligt beräkningar från Europeiska miljöbyrån från 2017 under 2014 orsakade 399 000, 75 000 respektive 13 600 förtida dödsfall i unionen på grund av långvarig exponering. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1b)

Trafiken med gods- och personfordon är en faktor som bidrar till luftföroreningar. Bland sådana föroreningar, som har mycket allvarliga effekter på människors hälsa och som leder till en försämring av luftkvaliteten i unionen, finns till exempel fina partiklar (PM2,5), kvävedioxid (NO2) och ozon (O3), som enligt beräkningar från Europeiska miljöbyrån från 2017 under 2014 orsakade 399 000, 75 000 respektive 13 600 förtida dödsfall i unionen på grund av långvarig exponering. [Ändr. 2]

| (1c) | Enligt Världshälsoorganisationen är buller från vägtrafik den näst skadligaste miljöstressfaktorn i Europa efter luftföroreningar. Minst 9 000 personer dör i förtid varje år på grund av hjärtsjukdomar som orsakas av trafikbuller. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1c)

Enligt Världshälsoorganisationen är buller från vägtrafik den näst skadligaste miljöstressfaktorn i Europa efter luftföroreningar. Minst 9 000 personer dör i förtid varje år på grund av hjärtsjukdomar som orsakas av trafikbuller. [Ändr. 3]

| (1d) | Enligt Europeiska miljöbyråns rapport från 2017 om luftkvaliteten i Europa var vägtrafiken under 2015 den sektor som stod för de största kväveoxidutsläppen och de näst största utsläppen av sot. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(1d)

Enligt Europeiska miljöbyråns rapport från 2017 om luftkvaliteten i Europa var vägtrafiken under 2015 den sektor som stod för de största kväveoxidutsläppen och de näst största utsläppen av sot. [Ändr. 4]

| (2) | I sitt meddelande En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (5) aviserade kommissionen att den skulle föreslå en översyn av direktivet om avgifter för tunga lastbilar för att möjliggöra avgiftsuttag även på grundval av olika koldioxidklasser och utvidga några av grundsatserna i direktivet till att även omfatta bussar, personbilar och lätta lastbilar. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (5) aviserade kommissionen att den skulle föreslå en översyn av direktivet om avgifter för tunga lastbilar för att möjliggöra avgiftsuttag även på grundval av olika koldioxidklasser och utvidga några av grundsatserna i direktivet till att även omfatta bussar, personbilar och lätta lastbilar.

| (3) | Alla tunga fordon har en avsevärd påverkan på väginfrastrukturen och bidrar till luftföroreningar, men

  och
  lätta fordon är källan till huvuddelen av vägtransporternas negativa miljö- och samhällskonsekvenser i form av utsläpp och trängsel. Med tanke på likabehandling och rättvis konkurrens bör det säkerställas att fordon som hittills inte omfattats av ramen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG (6) i fråga om vägtullar och vägavgifter omfattas av denna ram. Det direktivets tillämpningsområde bör därför utvidgas till att omfatta andra tunga fordon än sådana som är avsedda för godstransport och även lätta fordon, inklusive

  nyttofordon och
  personbilar.
  Avgiftsnivån för personbilar skulle kunna anpassas för att undvika att personer som ofta använder personbilar drabbas orimligt hårt. Med tanke på likabehandling bör avgifterna även tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt efter fordonskategori och på olika sätt beroende på fordonens påverkan på infrastrukturer, miljön och samhället samt den särskilda socioekonomiska situationen för vissa användare som inte har något annat val än vägtransport för att ta sig till sitt arbete. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(3)

Alla tunga fordon har en avsevärd påverkan på väginfrastrukturen och bidrar till luftföroreningar, men

  och
  lätta fordon är källan till huvuddelen av vägtransporternas negativa miljö- och samhällskonsekvenser i form av utsläpp och trängsel. Med tanke på likabehandling och rättvis konkurrens bör det säkerställas att fordon som hittills inte omfattats av ramen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG (6) i fråga om vägtullar och vägavgifter omfattas av denna ram. Det direktivets tillämpningsområde bör därför utvidgas till att omfatta andra tunga fordon än sådana som är avsedda för godstransport och även lätta fordon, inklusive

  nyttofordon och
  personbilar.
  Avgiftsnivån för personbilar skulle kunna anpassas för att undvika att personer som ofta använder personbilar drabbas orimligt hårt. Med tanke på likabehandling bör avgifterna även tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt efter fordonskategori och på olika sätt beroende på fordonens påverkan på infrastrukturer, miljön och samhället samt den särskilda socioekonomiska situationen för vissa användare som inte har något annat val än vägtransport för att ta sig till sitt arbete. [Ändr. 5]

| (3a) | En enhetlig tillämpning av bestämmelserna är en förutsättning för förverkligandet av en inre marknad för vägtransporter med lika villkor. Ett av de främsta målen med detta direktiv är att avskaffa snedvridningen av konkurrensen mellan användarna. De avgifter som tillämpas på tunga fordon bör därför också tillämpas på lätta lastbilar som används för godstransporter på väg. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(3a)

En enhetlig tillämpning av bestämmelserna är en förutsättning för förverkligandet av en inre marknad för vägtransporter med lika villkor. Ett av de främsta målen med detta direktiv är att avskaffa snedvridningen av konkurrensen mellan användarna. De avgifter som tillämpas på tunga fordon bör därför också tillämpas på lätta lastbilar som används för godstransporter på väg. [Ändr. 6]

| (3b) | För att säkerställa en sådan åtgärds proportionalitet är det viktigt att endast de lätta lastbilar omfattas som används för sådana godstransporter på väg som regleras genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1071/2009
   (7)

  och (EG) nr 1072/2009
   (8)

  samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014
   (9)
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(3b)

För att säkerställa en sådan åtgärds proportionalitet är det viktigt att endast de lätta lastbilar omfattas som används för sådana godstransporter på väg som regleras genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1071/2009
   (7)

  och (EG) nr 1072/2009
   (8)

  samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014
   (9)
  . [Ändr. 7]

| (4) | Tidsbaserade vägavgifter är till sin natur sådana att de korrekt avspeglar de faktiska infrastrukturkostnader som uppstår och är därför inte effektiva som incitament för renare och effektivare trafik eller för att minska trängseln. De

  För tunga fordon
  bör
  tidsbaserade vägavgifter
  därför gradvis ersättas med avståndsbaserade avgifter vilket är mer rättvist, effektivt och ändamålsenligt. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(4)

Tidsbaserade vägavgifter är till sin natur sådana att de korrekt avspeglar de faktiska infrastrukturkostnader som uppstår och är därför inte effektiva som incitament för renare och effektivare trafik eller för att minska trängseln. De

  För tunga fordon
  bör
  tidsbaserade vägavgifter
  därför gradvis ersättas med avståndsbaserade avgifter vilket är mer rättvist, effektivt och ändamålsenligt. [Ändr. 8]

| (4a) | För att säkerställa att den gradvisa ersättningen av tidsbaserade vägavgifter med avståndsbaserade avgifter inte blir ännu ett hinder för tillträde till de största europeiska transportmarknaderna från perifera länder och regioner, bör ett ersättningssystem införas utan dröjsmål för att uppväga merkostnaderna och på så sätt säkerställa att de inte orsakar en betydande försämring av konkurrenskraften. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(4a)

För att säkerställa att den gradvisa ersättningen av tidsbaserade vägavgifter med avståndsbaserade avgifter inte blir ännu ett hinder för tillträde till de största europeiska transportmarknaderna från perifera länder och regioner, bör ett ersättningssystem införas utan dröjsmål för att uppväga merkostnaderna och på så sätt säkerställa att de inte orsakar en betydande försämring av konkurrenskraften. [Ändr. 10]

| (4b) | För att förhindra en omfördelning av trafiken till avgiftsfria vägar, med eventuella allvarliga konsekvenser för trafiksäkerheten och ett optimalt utnyttjande av vägnätet, måste medlemsstaterna ha möjlighet att ta ut vägtullar på alla vägar som står i omedelbar konkurrens med de transeuropeiska näten. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(4b)

För att förhindra en omfördelning av trafiken till avgiftsfria vägar, med eventuella allvarliga konsekvenser för trafiksäkerheten och ett optimalt utnyttjande av vägnätet, måste medlemsstaterna ha möjlighet att ta ut vägtullar på alla vägar som står i omedelbar konkurrens med de transeuropeiska näten. [Ändr. 11]

| (4c) | Tidsbaserade vägavgifter innebär att förarna uppmuntras att köra mer under avgiftens giltighetstid, vilket leder till felaktig tillämpning av principerna ”förorenaren betalar” och ”användaren betalar”. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(4c)

Tidsbaserade vägavgifter innebär att förarna uppmuntras att köra mer under avgiftens giltighetstid, vilket leder till felaktig tillämpning av principerna ”förorenaren betalar” och ”användaren betalar”. [Ändr. 12]

| (4d) | För att säkerställa att detta direktiv tillämpas på rätt sätt, bör de avtalsmässiga ramarna för koncessionsavtal om uttag av vägavgifter göra det lättare, med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, att anpassa nämnda avtal till förändringar i unionens regelverk. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(4d)

För att säkerställa att detta direktiv tillämpas på rätt sätt, bör de avtalsmässiga ramarna för koncessionsavtal om uttag av vägavgifter göra det lättare, med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, att anpassa nämnda avtal till förändringar i unionens regelverk. [Ändr. 13]

| (4e) | I detta sammanhang bör hänsyn tas till möjligheten att kompensera merkostnader till följd av perifert läge genom faciliteter för tillgång till mer energisnåla fordonsflottor och prioriterad uppbyggnad av exklusiv infrastruktur eller teknik som e-motorvägar. Sådana kompenserande faciliteter skulle kunna omfattas av Fonden för ett sammanlänkat Europa efter 2020. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(4e)

I detta sammanhang bör hänsyn tas till möjligheten att kompensera merkostnader till följd av perifert läge genom faciliteter för tillgång till mer energisnåla fordonsflottor och prioriterad uppbyggnad av exklusiv infrastruktur eller teknik som e-motorvägar. Sådana kompenserande faciliteter skulle kunna omfattas av Fonden för ett sammanlänkat Europa efter 2020. [Ändr. 14]

| (5) | För att få användarna att godta framtida vägavgiftssystem bör medlemsstaterna ha rätt att införa ändamålsenliga system för uppbörd av infrastrukturavgifter som en del av ett mer omfattande paket av mobilitetstjänster. Sådana system bör säkerställa en rättvis fördelning av infrastrukturkostnader och, avspegla principen ”förorenaren betalar”
  och omfatta system för öronmärkning av intäkterna från vägavgifterna. I detta sammanhang bör det stå medlemsstaterna fritt att ta ut vägtullar även för vägar som inte hör till huvudvägnätet
  . Varje medlemsstat som inför ett sådant system bör säkerställa att systemet är förenligt med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG (10). [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(5)

För att få användarna att godta framtida vägavgiftssystem bör medlemsstaterna ha rätt att införa ändamålsenliga system för uppbörd av infrastrukturavgifter som en del av ett mer omfattande paket av mobilitetstjänster. Sådana system bör säkerställa en rättvis fördelning av infrastrukturkostnader och, avspegla principen ”förorenaren betalar”
  och omfatta system för öronmärkning av intäkterna från vägavgifterna. I detta sammanhang bör det stå medlemsstaterna fritt att ta ut vägtullar även för vägar som inte hör till huvudvägnätet
  . Varje medlemsstat som inför ett sådant system bör säkerställa att systemet är förenligt med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG (10). [Ändr. 15]

| (5a) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att beakta socioekonomiska faktorer när de inför avgiftssystem för väginfrastruktur för personbilar. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(5a)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att beakta socioekonomiska faktorer när de inför avgiftssystem för väginfrastruktur för personbilar. [Ändr. 16]

| (5b) | Att ta ut vägavgifter av alla användare genom elektroniska medel innebär massinsamling och lagring av personuppgifter, som också kan användas för att fastställa omfattande rörelseprofiler. Medlemsstaterna och kommissionen bör i samband med genomförandet av detta direktiv systematiskt ta hänsyn till principerna om ändamålsbegränsning och uppgiftsminimering. Tekniska lösningar för uppgiftsinsamling i samband med vägavgifter bör därför omfatta anonymiserade eller krypterade betalningssätt eller förhandsbetalning. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(5b)

Att ta ut vägavgifter av alla användare genom elektroniska medel innebär massinsamling och lagring av personuppgifter, som också kan användas för att fastställa omfattande rörelseprofiler. Medlemsstaterna och kommissionen bör i samband med genomförandet av detta direktiv systematiskt ta hänsyn till principerna om ändamålsbegränsning och uppgiftsminimering. Tekniska lösningar för uppgiftsinsamling i samband med vägavgifter bör därför omfatta anonymiserade eller krypterade betalningssätt eller förhandsbetalning. [Ändr. 17]

| (5c) | Fordonsskatter kan fungera som ett hinder för införandet av vägtullar. För att stödja införandet av vägtullar bör medlemsstaterna ha större handlingsfrihet att snabbt sänka fordonsskatterna, alltså en sänkning så snart som möjligt av de minimiskattesatser som fastställs i direktiv 1999/62/EG. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(5c)

Fordonsskatter kan fungera som ett hinder för införandet av vägtullar. För att stödja införandet av vägtullar bör medlemsstaterna ha större handlingsfrihet att snabbt sänka fordonsskatterna, alltså en sänkning så snart som möjligt av de minimiskattesatser som fastställs i direktiv 1999/62/EG. [Ändr. 18]

| (5d) | Det är särskilt viktigt att medlemsstaterna inför ett rättvist avgiftssystem som inte straffar personbilsanvändare som på grund av att de bor på landsbygden eller i avskilda eller isolerade områden är tvungna att mer regelbundet använda avgiftsbelagda vägar. I enlighet med den territoriella utvecklingspolitiken bör medlemsstaterna ta ut nedsatta avgifter för användare från sådana områden. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(5d)

Det är särskilt viktigt att medlemsstaterna inför ett rättvist avgiftssystem som inte straffar personbilsanvändare som på grund av att de bor på landsbygden eller i avskilda eller isolerade områden är tvungna att mer regelbundet använda avgiftsbelagda vägar. I enlighet med den territoriella utvecklingspolitiken bör medlemsstaterna ta ut nedsatta avgifter för användare från sådana områden. [Ändr. 20]

| (6) | Precis som när det gäller tunga fordon är det viktigt att se till att de tidsbaserade avgifter, som tillämpas på

  om medlemsstater inför sådana för
  lätta fordon

  nyttofordon,
  är proportionerliga, även när det gäller användarperioder som understiger ett år. Därför måste hänsyn tas till det faktum att lätta fordon

  nyttofordon
  har ett annat användningsmönster än tunga fordon. Beräkningen av proportionerliga tidsbaserade avgifter bör

  skulle kunna
  baseras på tillgängliga data om körmönster
  , på villkor att icke-diskriminering säkerställs
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(6)

Precis som när det gäller tunga fordon är det viktigt att se till att de tidsbaserade avgifter, som tillämpas på

  om medlemsstater inför sådana för
  lätta fordon

  nyttofordon,
  är proportionerliga, även när det gäller användarperioder som understiger ett år. Därför måste hänsyn tas till det faktum att lätta fordon

  nyttofordon
  har ett annat användningsmönster än tunga fordon. Beräkningen av proportionerliga tidsbaserade avgifter bör

  skulle kunna
  baseras på tillgängliga data om körmönster
  , på villkor att icke-diskriminering säkerställs
  . [Ändr. 21]

| (7) | Enligt direktiv 1999/62/EG får

  bör
  en avgift för externa kostnader tas ut på en nivå som
  är förenlig med principen ”förorenaren betalar” och
  ligger nära samhällets marginalkostnader till följd av utnyttjandet av det fordon för vilket avgiften tas ut. Denna metod har visat sig vara det rättvisaste och effektivaste sättet att ta hänsyn till miljö- och hälsokonsekvenserna av luftföroreningar och buller som genereras av tunga fordon. Den skulle också säkerställa att tunga fordon på ett rimligt sätt bidrar till EU:s luftkvalitetsnormer (11) och tillämpliga bullergränser eller bullermål. Tillämpningen av sådana avgifter bör därför främjas. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(7)

Enligt direktiv 1999/62/EG får

  bör
  en avgift för externa kostnader tas ut på en nivå som
  är förenlig med principen ”förorenaren betalar” och
  ligger nära samhällets marginalkostnader till följd av utnyttjandet av det fordon för vilket avgiften tas ut. Denna metod har visat sig vara det rättvisaste och effektivaste sättet att ta hänsyn till miljö- och hälsokonsekvenserna av luftföroreningar och buller som genereras av tunga fordon. Den skulle också säkerställa att tunga fordon på ett rimligt sätt bidrar till EU:s luftkvalitetsnormer (11) och tillämpliga bullergränser eller bullermål. Tillämpningen av sådana avgifter bör därför främjas. [Ändr. 22]

| (8) | Därför bör
  det införas en möjlighet att tillämpa en avgift för externa kostnader på nät som inte omfattas av en infrastrukturavgift, och
  den maximala viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader
  bör
  ersättas med lättillämpliga referensvärden

  minimivärden
  som uppdateras efter inflationen, de vetenskapliga framstegen med bedömning av vägtransporternas externa kostnader samt utvecklingen av fordonsparkens sammansättning. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(8)

Därför bör
  det införas en möjlighet att tillämpa en avgift för externa kostnader på nät som inte omfattas av en infrastrukturavgift, och
  den maximala viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader
  bör
  ersättas med lättillämpliga referensvärden

  minimivärden
  som uppdateras efter inflationen, de vetenskapliga framstegen med bedömning av vägtransporternas externa kostnader samt utvecklingen av fordonsparkens sammansättning. [Ändr. 23]

| (8a) | För att bidra till uppfyllandet av transportvitbokens mål om en fullständig tillämpning av principen ”förorenaren betalar”, bör man inom nät som omfattas av en infrastrukturavgift säkerställa att en avgift för externa kostnader tas ut för tunga fordon och lätta lastbilar för godstransporter på väg. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(8a)

För att bidra till uppfyllandet av transportvitbokens mål om en fullständig tillämpning av principen ”förorenaren betalar”, bör man inom nät som omfattas av en infrastrukturavgift säkerställa att en avgift för externa kostnader tas ut för tunga fordon och lätta lastbilar för godstransporter på väg. [Ändr. 24]

| (8b) | För att säkerställa att intäkter från avgifter för externa kostnader används på lämpligt sätt bör sådana intäkter återinvesteras i transportinfrastruktur för att främja transportslag som är mer hållbara och har en mindre miljöpåverkan. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(8b)

För att säkerställa att intäkter från avgifter för externa kostnader används på lämpligt sätt bör sådana intäkter återinvesteras i transportinfrastruktur för att främja transportslag som är mer hållbara och har en mindre miljöpåverkan. [Ändr. 25]

| (9) | De infrastrukturavgifter som differentierats utifrån fordonets euro-utsläppsklass har bidragit till en användning av renare fordon. I de interurbana näten väntas dock avgifter som differentieras på denna grund bli överflödiga

  mindre effektiva
  vid utgången av 2020 i och med fordonsparkens förnyelse; därmed bör de fasas ut vid den tidpunkten. Från och med samma tidpunkt bör en avgift för externa kostnader tas ut på ett mer systematiskt sätt, som ett målinriktat sätt att återvinna externa kostnader i de situationer där detta har störst betydelse. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(9)

De infrastrukturavgifter som differentierats utifrån fordonets euro-utsläppsklass har bidragit till en användning av renare fordon. I de interurbana näten väntas dock avgifter som differentieras på denna grund bli överflödiga

  mindre effektiva
  vid utgången av 2020 i och med fordonsparkens förnyelse; därmed bör de fasas ut vid den tidpunkten. Från och med samma tidpunkt bör en avgift för externa kostnader tas ut på ett mer systematiskt sätt, som ett målinriktat sätt att återvinna externa kostnader i de situationer där detta har störst betydelse. [Ändr. 27]

| (10) | De tunga fordonens andel av koldioxidutsläppen ökar. Infrastrukturavgifter som differentieras utifrån sådana utsläpp kan bidra till förbättringar inom detta område och bör därför införas. |
| --- | --- |

(10)

De tunga fordonens andel av koldioxidutsläppen ökar. Infrastrukturavgifter som differentieras utifrån sådana utsläpp kan bidra till förbättringar inom detta område och bör därför införas.

| (11) | Lätta motorfordon står för två tredjedelar av vägtransporternas negativa miljö- och hälsokonsekvenser. Det är därför viktigt att ge incitament till användning av de renaste och mest bränsleeffektiva fordonen genom differentierade vägavgifter baserade på överensstämmelsefaktorer som definieras i kommissionens förordning (EU) 2016/427 (12), kommissionens förordning (EU) 2016/646 (13) och kommissionens förordning (EU) 2017/xxx (14). |
| --- | --- |

(11)

Lätta motorfordon står för två tredjedelar av vägtransporternas negativa miljö- och hälsokonsekvenser. Det är därför viktigt att ge incitament till användning av de renaste och mest bränsleeffektiva fordonen genom differentierade vägavgifter baserade på överensstämmelsefaktorer som definieras i kommissionens förordning (EU) 2016/427 (12), kommissionens förordning (EU) 2016/646 (13) och kommissionens förordning (EU) 2017/xxx (14).

| (12) | För att främja användningen av de renaste och effektivaste

  effektivare
  fordonen bör medlemsstaterna tillämpa kraftigt nedsatta vägtullar och vägavgifter på dessa fordon.
  För att främja och påskynda genomförandet av sådana bestämmelser bör man tillämpa dessa nedsatta avgifter oberoende av ikraftträdandet av kommissionens förordning (EU) .../... om tillämpning av förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller certifiering av tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. För nollutsläppsfordon bör inga avgifter tas ut för externa kostnader för luftföroreningar. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(12)

För att främja användningen av de renaste och effektivaste

  effektivare
  fordonen bör medlemsstaterna tillämpa kraftigt nedsatta vägtullar och vägavgifter på dessa fordon.
  För att främja och påskynda genomförandet av sådana bestämmelser bör man tillämpa dessa nedsatta avgifter oberoende av ikraftträdandet av kommissionens förordning (EU) .../... om tillämpning av förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller certifiering av tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. För nollutsläppsfordon bör inga avgifter tas ut för externa kostnader för luftföroreningar. [Ändr. 28]

| (12a) | Transittrafiken över Alperna medför en särskild belastning för de berörda regionerna i form av buller, luftföroreningar och infrastrukturslitage, vilket förvärras genom kostnadskonkurrens med närliggande korridorer. De berörda regionerna och medlemsstaterna bör följaktligen medges stor flexibilitet när det gäller att ta ut avgifter för externa kostnader och vidta trafikstyrande åtgärder, inte minst för att undvika oönskade omfördelningseffekter och omledning av trafik mellan korridorerna. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(12a)

Transittrafiken över Alperna medför en särskild belastning för de berörda regionerna i form av buller, luftföroreningar och infrastrukturslitage, vilket förvärras genom kostnadskonkurrens med närliggande korridorer. De berörda regionerna och medlemsstaterna bör följaktligen medges stor flexibilitet när det gäller att ta ut avgifter för externa kostnader och vidta trafikstyrande åtgärder, inte minst för att undvika oönskade omfördelningseffekter och omledning av trafik mellan korridorerna. [Ändr. 29]

| (13) | Alla motorfordon bidrar i olika grad till vägträngsel och kostnaden för detta uppgår till omkring 1 % av BNP. En stor del av dessa kostnader kan hänföras till trängsel på interurbana vägar. En särskild trängselavgift bör därför tillåtas, på villkor att den tillämpas på alla fordonskategorier. För att denna avgift ska vara effektiv och, proportionerlig
  och icke-diskriminerande
  bör den baseras på marginalkostnaderna för trängseln och differentieras efter plats, tid och fordonskategori.
  Det måste även hittas en lösning som är utjämnande och kompenserande och inte diskriminerar arbetstagare som bor i städernas utkanter och redan idag betalar såväl vägavgifter som vägtullar.
  För att maximera trängselavgifternas positiva effekter bör de motsvarande intäkterna fördelas till projekt som angriper problemets källor. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(13)

Alla motorfordon bidrar i olika grad till vägträngsel och kostnaden för detta uppgår till omkring 1 % av BNP. En stor del av dessa kostnader kan hänföras till trängsel på interurbana vägar. En särskild trängselavgift bör därför tillåtas, på villkor att den tillämpas på alla fordonskategorier. För att denna avgift ska vara effektiv och, proportionerlig
  och icke-diskriminerande
  bör den baseras på marginalkostnaderna för trängseln och differentieras efter plats, tid och fordonskategori.
  Det måste även hittas en lösning som är utjämnande och kompenserande och inte diskriminerar arbetstagare som bor i städernas utkanter och redan idag betalar såväl vägavgifter som vägtullar.
  För att maximera trängselavgifternas positiva effekter bör de motsvarande intäkterna fördelas till projekt som angriper problemets källor. [Ändr. 30]

| (13a) | För att bidra till bevarandet av unionens motorhistoriska kulturarv bör medlemsstaterna inrätta en särskild kategori för fordon av historiskt intresse för att göra det möjligt att anpassa de olika avgifter som tas ut i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(13a)

För att bidra till bevarandet av unionens motorhistoriska kulturarv bör medlemsstaterna inrätta en särskild kategori för fordon av historiskt intresse för att göra det möjligt att anpassa de olika avgifter som tas ut i enlighet med detta direktiv. [Ändr. 31]

| (14) | Trängselavgifterna bör återspegla de faktiska kostnader som varje fordon direkt medför för andra väganvändare och indirekt för samhället som helhet, på ett proportionerligt sätt. För att motverka att avgifterna på ett oproportionerligt sätt hindrar den fria rörligheten för människor och varor bör de begränsas till specifika belopp som återspeglar trängselns marginalkostnader på nivåer nära full kapacitet, dvs. när trafikvolymerna närmar sig vägens kapacitetstak. |
| --- | --- |

(14)

Trängselavgifterna bör återspegla de faktiska kostnader som varje fordon direkt medför för andra väganvändare och indirekt för samhället som helhet, på ett proportionerligt sätt. För att motverka att avgifterna på ett oproportionerligt sätt hindrar den fria rörligheten för människor och varor bör de begränsas till specifika belopp som återspeglar trängselns marginalkostnader på nivåer nära full kapacitet, dvs. när trafikvolymerna närmar sig vägens kapacitetstak.

| (15) | Den inkomstneutrala differentieringen av infrastrukturavgifter för tunga godsfordon är ett ineffektivt instrument för att minska trängseln och bör därför fasas ut. |
| --- | --- |

(15)

Den inkomstneutrala differentieringen av infrastrukturavgifter för tunga godsfordon är ett ineffektivt instrument för att minska trängseln och bör därför fasas ut.

| (15a) | Med tanke på de höga externa kostnader som uppkommer till följd av olyckor – tiotals miljarder euro varje år – bör medlemsstaterna ges möjlighet att, i förbindelse med bestämmelserna om beräkning av den genomsnittliga samhällskostnaden per dödsolycka och per svår olycka i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG
   (15)

  , bättre internalisera kostnader som inte täcks av försäkringar. En del av dessa kostnader bärs av de sociala trygghetssystemen eller hela samhället, t.ex. de administrativa kostnaderna för de offentliga tjänster som måste inkallas, vissa kostnader för sjukvård och förlusten av mänskligt kapital samt kostnaderna för fysiskt och psykiskt lidande. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(15a)

Med tanke på de höga externa kostnader som uppkommer till följd av olyckor – tiotals miljarder euro varje år – bör medlemsstaterna ges möjlighet att, i förbindelse med bestämmelserna om beräkning av den genomsnittliga samhällskostnaden per dödsolycka och per svår olycka i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG
   (15)

  , bättre internalisera kostnader som inte täcks av försäkringar. En del av dessa kostnader bärs av de sociala trygghetssystemen eller hela samhället, t.ex. de administrativa kostnaderna för de offentliga tjänster som måste inkallas, vissa kostnader för sjukvård och förlusten av mänskligt kapital samt kostnaderna för fysiskt och psykiskt lidande. [Ändr. 32]

| (16) | En uppräkning av infrastrukturavgiften kan också bidra till att lösa problemen med betydande miljöskador eller trängsel som orsakas av användningen av vissa vägar, inte bara i bergsområden. Den

  Man bör därför främja uppräkning av avgifter genom att avskaffa de
  nuvarande begränsningen

  begränsningarna
  av uppräkningen till sådana områden
  , och främja öronmärkningen av denna till projekt inom stomnätet i det transeuropeiska transportnätet

  bör därför avskaffas. För att undvika dubbla avgifter för användare bör uppräkning inte tillåtas

  tillämpas på ett mer restriktivt sätt
  på vägavsnitt där trängselavgifter tas ut.
  Högsta tillämpliga nivå bör dessutom anpassas till olika situationer. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(16)

En uppräkning av infrastrukturavgiften kan också bidra till att lösa problemen med betydande miljöskador eller trängsel som orsakas av användningen av vissa vägar, inte bara i bergsområden. Den

  Man bör därför främja uppräkning av avgifter genom att avskaffa de
  nuvarande begränsningen

  begränsningarna
  av uppräkningen till sådana områden
  , och främja öronmärkningen av denna till projekt inom stomnätet i det transeuropeiska transportnätet

  bör därför avskaffas. För att undvika dubbla avgifter för användare bör uppräkning inte tillåtas

  tillämpas på ett mer restriktivt sätt
  på vägavsnitt där trängselavgifter tas ut.
  Högsta tillämpliga nivå bör dessutom anpassas till olika situationer. [Ändr. 33]

| (17) | Om en medlemsstat inför ett system med vägavgifter kan kompensation som beviljas, beroende på omständigheterna, medföra diskriminering av väganvändare från andra länder. Därför bör möjligheten att bevilja kompensation i sådana fall begränsas till vägtullar och bör inte längre omfatta vägavgifter. |
| --- | --- |

(17)

Om en medlemsstat inför ett system med vägavgifter kan kompensation som beviljas, beroende på omständigheterna, medföra diskriminering av väganvändare från andra länder. Därför bör möjligheten att bevilja kompensation i sådana fall begränsas till vägtullar och bör inte längre omfatta vägavgifter.

| (17a) | Beträffande lätta nyttofordon är det viktigt att se till att detta direktiv inte hindrar medborgarnas fria rörlighet. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa rabatter och avdrag när väganvändare av geografiska eller sociala skäl påverkas oproportionellt av avgifter. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(17a)

Beträffande lätta nyttofordon är det viktigt att se till att detta direktiv inte hindrar medborgarnas fria rörlighet. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa rabatter och avdrag när väganvändare av geografiska eller sociala skäl påverkas oproportionellt av avgifter. [Ändr. 34]

| (18) | För att utnyttja synergieffekter mellan de nuvarande vägavgiftssystemen och på så sätt minska driftskostnaderna bör kommissionen involveras fullt ut i medlemsstaternas samarbete med sikte på att införa gemensamma
  och driftskompatibla
  vägavgiftssystem. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(18)

För att utnyttja synergieffekter mellan de nuvarande vägavgiftssystemen och på så sätt minska driftskostnaderna bör kommissionen involveras fullt ut i medlemsstaternas samarbete med sikte på att införa gemensamma
  och driftskompatibla
  vägavgiftssystem. [Ändr. 35]

| (19) | Vägavgifter kan mobilisera

  mobiliserar
  resurser som bidrar till finansiering,
  och korsfinansiering av alternativa transportinfrastrukturprojekt samt
  underhåll och utveckling av högkvalitativ transportinfrastruktur

  högkvalitativa transportinfrastrukturer och transporttjänster
  . Därför bör medlemsstaterna ges incitament till att använda intäkterna från vägavgifter på detta sätt och de bör följaktligen åläggas att på lämpligt sätt rapportera om användningen av sådana intäkter.
  Intäkter från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader bör därför återinvesteras i transportsektorn
  . Rapporteringen bör i synnerhet göra det möjligt att kartlägga eventuella finansiella luckor och öka allmänhetens acceptans för vägavgifter. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(19)

Vägavgifter kan mobilisera

  mobiliserar
  resurser som bidrar till finansiering,
  och korsfinansiering av alternativa transportinfrastrukturprojekt samt
  underhåll och utveckling av högkvalitativ transportinfrastruktur

  högkvalitativa transportinfrastrukturer och transporttjänster
  . Därför bör medlemsstaterna ges incitament till att använda intäkterna från vägavgifter på detta sätt och de bör följaktligen åläggas att på lämpligt sätt rapportera om användningen av sådana intäkter.
  Intäkter från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader bör därför återinvesteras i transportsektorn
  . Rapporteringen bör i synnerhet göra det möjligt att kartlägga eventuella finansiella luckor och öka allmänhetens acceptans för vägavgifter. [Ändr. 36]

| (20) | Eftersom målet för detta direktiv, som är att säkerställa att de nationella avgiftssystem som tillämpas på andra fordon än tunga godsfordon ingår i en sammanhängande ram som säkerställer likabehandling i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av vägtransporternas och problemens gränsöverskridande dimension, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målet för detta direktiv, som är att säkerställa att de nationella avgiftssystem som tillämpas på andra fordon än tunga godsfordon ingår i en sammanhängande ram som säkerställer likabehandling i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av vägtransporternas och problemens gränsöverskridande dimension, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (21) | Det bör säkerställas att avgifterna för externa kostnader även i fortsättningen återspeglar kostnaderna för de luftföroreningar och det buller som genereras av tunga godsfordon utan att avgiftssystemet blir onödigt komplicerat, i syfte att ge incitament till användning av de mest bränsleeffektiva fordonen och se till att incitamenten förblir effektiva och differentieringen av vägavgifter hålls uppdaterad. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att anpassa referensvärdena

  minimivärdena
  för avgifter baserade på externa kostnader till den vetenskapliga utvecklingen, att fastställa metoderna för den intäktsneutrala differentieringen av infrastrukturavgifter utifrån tunga fordons koldioxidutsläpp och att anpassa metoderna för differentiering av infrastrukturavgifter för lätta fordon till den tekniska utvecklingen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(21)

Det bör säkerställas att avgifterna för externa kostnader även i fortsättningen återspeglar kostnaderna för de luftföroreningar och det buller som genereras av tunga godsfordon utan att avgiftssystemet blir onödigt komplicerat, i syfte att ge incitament till användning av de mest bränsleeffektiva fordonen och se till att incitamenten förblir effektiva och differentieringen av vägavgifter hålls uppdaterad. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att anpassa referensvärdena

  minimivärdena
  för avgifter baserade på externa kostnader till den vetenskapliga utvecklingen, att fastställa metoderna för den intäktsneutrala differentieringen av infrastrukturavgifter utifrån tunga fordons koldioxidutsläpp och att anpassa metoderna för differentiering av infrastrukturavgifter för lätta fordon till den tekniska utvecklingen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 37]

| (21a) | Kommissionen bör senast två år efter det att direktivet trätt i kraft lägga fram en allmänt tillämpbar, transparent och tydlig ram för internalisering av externa miljö-, trängsel- och hälsokostnader, som ska ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Kommissionen bör i detta sammanhang kunna föreslå en modell som åtföljs av en konsekvensanalys för internaliseringen av externa kostnader för alla transportsätt. Vad gäller proportionalitet måste alla transportsätt beaktas vid avgifter för externa kostnader. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Kommissionen bör senast två år efter det att direktivet trätt i kraft lägga fram en allmänt tillämpbar, transparent och tydlig ram för internalisering av externa miljö-, trängsel- och hälsokostnader, som ska ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Kommissionen bör i detta sammanhang kunna föreslå en modell som åtföljs av en konsekvensanalys för internaliseringen av externa kostnader för alla transportsätt. Vad gäller proportionalitet måste alla transportsätt beaktas vid avgifter för externa kostnader. [Ändr. 38]

| (21b) | För att främja insynen vore det lämpligt att medlemsstaterna informerar väganvändarna om de resultat som man uppnått genom att återinvestera infrastrukturavgifterna, avgifterna för externa kostnader och trängselavgifterna. De bör således offentliggöra de fördelar som man erhållit i form av bättre trafiksäkerhet, mindre miljöpåverkan och mindre trängsel. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(21b)

För att främja insynen vore det lämpligt att medlemsstaterna informerar väganvändarna om de resultat som man uppnått genom att återinvestera infrastrukturavgifterna, avgifterna för externa kostnader och trängselavgifterna. De bör således offentliggöra de fördelar som man erhållit i form av bättre trafiksäkerhet, mindre miljöpåverkan och mindre trängsel. [Ändr. 39]

| (22) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de berörda bestämmelserna i detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter för att fastställa harmoniserade indikatorer för bedömning av vägnätens kvalitet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de berörda bestämmelserna i detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter för att fastställa harmoniserade indikatorer för bedömning av vägnätens kvalitet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (17).

| (23) | Direktiv 1999/62/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 1999/62/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 1999/62/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:
  ”Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om
  avståndsbaserade
  avgifter för fordon för användningen av väginfrastrukturer”[Ändr. 40] |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om
  avståndsbaserade
  avgifter för fordon för användningen av väginfrastrukturer”[Ändr. 40]

| 2. | Artiklarna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1

  1.   Detta direktiv är tillämpligt på






  a) | fordonsskatter för tunga godsfordon, och |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklarna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   Detta direktiv är tillämpligt på

a)

fordonsskatter för tunga godsfordon, och

| b) | vägtullar och vägavgifter som tas ut på fordon. |
| --- | --- |

b)

vägtullar och vägavgifter som tas ut på fordon.

2.   Detta direktiv ska inte tillämpas på fordon som utför transportverksamhet uteslutande på medlemsstaternas utomeuropeiska territorier.

3.   Detta direktiv ska inte tillämpas på fordon registrerade på Kanarieöarna, i Ceuta och Melilla eller på Azorerna eller Madeira vilka utför transportverksamhet uteslutande på dessa territorier eller mellan dessa territorier och det spanska eller det portugisiska fastlandet.

Artikel 2

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | transeuropeiskt vägnät: den vägtransportinfrastruktur som avses i kapitel II avsnitt 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*1), som illustreras med kartor i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

1.

transeuropeiskt vägnät: den vägtransportinfrastruktur som avses i kapitel II avsnitt 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (*1), som illustreras med kartor i bilaga I till den förordningen.

| 2. | anläggningskostnader: kostnader i samband med anläggning, i förekommande fall även finansieringskostnader, av






  a) | ny infrastruktur eller nya infrastrukturförbättringar, inklusive betydande strukturella reparationer
  eller alternativ transportinfrastruktur för trafikomställning
  , [Ändr. 41] |
| --- | --- | --- |

2.

anläggningskostnader: kostnader i samband med anläggning, i förekommande fall även finansieringskostnader, av

a)

ny infrastruktur eller nya infrastrukturförbättringar, inklusive betydande strukturella reparationer
  eller alternativ transportinfrastruktur för trafikomställning
  , [Ändr. 41]

| b) | infrastruktur eller förbättringar av infrastruktur, inklusive betydande strukturella reparationer, som färdigställts högst 30 år före den 10 juni 2008 och för vilka vägtullsystem redan hade införts den 10 juni 2008, eller som färdigställts högst 30 år före införandet av nya vägtullsystem som införts efter den 10 juni 2008, eller |
| --- | --- |

b)

infrastruktur eller förbättringar av infrastruktur, inklusive betydande strukturella reparationer, som färdigställts högst 30 år före den 10 juni 2008 och för vilka vägtullsystem redan hade införts den 10 juni 2008, eller som färdigställts högst 30 år före införandet av nya vägtullsystem som införts efter den 10 juni 2008, eller

| c) | infrastruktur eller infrastrukturförbättringar som färdigställts före den 10 juni 2008, om






  i) | en medlemsstat har inrättat ett vägtullsystem där dessa kostnader täcks genom ett avtal med en vägtulloperatör eller andra rättsliga instrument med motsvarande verkan som trädde i kraft före den 10 juni 2008, eller |
| --- | --- | --- |

c)

infrastruktur eller infrastrukturförbättringar som färdigställts före den 10 juni 2008, om

i)

en medlemsstat har inrättat ett vägtullsystem där dessa kostnader täcks genom ett avtal med en vägtulloperatör eller andra rättsliga instrument med motsvarande verkan som trädde i kraft före den 10 juni 2008, eller

| ii) | en medlemsstat kan påvisa att skälet till att infrastrukturen i fråga byggdes var att dess planerade livslängd var mer än 30 år. |
| --- | --- |

ii)

en medlemsstat kan påvisa att skälet till att infrastrukturen i fråga byggdes var att dess planerade livslängd var mer än 30 år.

| 3. | finansieringskostnader: ränta på lån och avkastning på eget kapital från aktieägare, |
| --- | --- |

3.

finansieringskostnader: ränta på lån och avkastning på eget kapital från aktieägare,

| 4. | betydande strukturella reparationer: strukturella reparationer med undantag av sådana reparationer som inte längre är till någon nytta för väganvändarna, exempelvis där reparationsarbetet har ersatts av ny vägbeläggning eller annat anläggningsarbete. |
| --- | --- |

4.

betydande strukturella reparationer: strukturella reparationer med undantag av sådana reparationer som inte längre är till någon nytta för väganvändarna, exempelvis där reparationsarbetet har ersatts av ny vägbeläggning eller annat anläggningsarbete.

| 5. | motorväg: väg som är utformad och byggd särskilt för motortrafik, som inte betjänar astigheter som gränsar till den och som uppfyller följande kriterier:






  a) | Den är försedd, utom vid speciella platser eller tillfälligt, med skilda körbanor för trafik i två riktningar, skilda från varandra genom en mittsträng som inte är avsedd för trafik, eller undantagsvis med andra medel. |
| --- | --- | --- |

5.

motorväg: väg som är utformad och byggd särskilt för motortrafik, som inte betjänar astigheter som gränsar till den och som uppfyller följande kriterier:

a)

Den är försedd, utom vid speciella platser eller tillfälligt, med skilda körbanor för trafik i två riktningar, skilda från varandra genom en mittsträng som inte är avsedd för trafik, eller undantagsvis med andra medel.

| b) | Den korsar inte annan väg, järnväg, spårvägslinje, cykelbana eller gångväg i samma plan. |
| --- | --- |

b)

Den korsar inte annan väg, järnväg, spårvägslinje, cykelbana eller gångväg i samma plan.

| c) | Den betecknas specifikt som motorväg. |
| --- | --- |

c)

Den betecknas specifikt som motorväg.

| 6. | vägtull: en specifik avgift för ett fordon, grundad på den tillryggalagda sträckan inom en viss infrastruktur och på fordonstyp, där erlagd betalning innebär att ett fordon får rätt att använda infrastrukturerna, och som omfattar en infrastrukturavgift samt, allt efter omständigheterna,

  eller flera av följande avgifter:
  en trängselavgift

  infrastrukturavgift
  eller en avgift för externa kostnader eller båda. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

6.

vägtull: en specifik avgift för ett fordon, grundad på den tillryggalagda sträckan inom en viss infrastruktur och på fordonstyp, där erlagd betalning innebär att ett fordon får rätt att använda infrastrukturerna, och som omfattar en infrastrukturavgift samt, allt efter omständigheterna,

  eller flera av följande avgifter:
  en trängselavgift

  infrastrukturavgift
  eller en avgift för externa kostnader eller båda. [Ändr. 42]

| 7. | infrastrukturavgift: en avgift som tas ut för att täcka en medlemsstats kostnader för uppförande, underhåll, drift och utveckling av infrastruktur. |
| --- | --- |

7.

infrastrukturavgift: en avgift som tas ut för att täcka en medlemsstats kostnader för uppförande, underhåll, drift och utveckling av infrastruktur.

| 8. | avgift för externa kostnader: en avgift som tas ut för att täcka en medlemsstats kostnader till följd av trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller eller båda. |
| --- | --- |

8.

avgift för externa kostnader: en avgift som tas ut för att täcka en medlemsstats kostnader till följd av trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller eller båda.

| 9. | trängsel: en situation då trafikvolymerna ligger nära eller överstiger vägkapaciteten. |
| --- | --- |

9.

trängsel: en situation då trafikvolymerna ligger nära eller överstiger vägkapaciteten.

| 10. | trängselavgift: en avgift som tas ut på fordon för att täcka trängselkostnaderna i en medlemsstat och minska trängseln. |
| --- | --- |

10.

trängselavgift: en avgift som tas ut på fordon för att täcka trängselkostnaderna i en medlemsstat och minska trängseln.

| 11. | kostnad för trafikrelaterad luftförorening: kostnad för de skador
  på människors hälsa respektive miljön
  som uppstår till följd av utsläpp av partiklar och av ozonbildande ämnen, såsom kväveoxid och flyktiga organiska föreningar, i samband med ett fordons drift. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

11.

kostnad för trafikrelaterad luftförorening: kostnad för de skador
  på människors hälsa respektive miljön
  som uppstår till följd av utsläpp av partiklar och av ozonbildande ämnen, såsom kväveoxid och flyktiga organiska föreningar, i samband med ett fordons drift. [Ändr. 43]

| 12. | kostnad för trafikrelaterat buller: kostnad för de skador
  på människors hälsa respektive miljön
  som uppstår till följd av buller från ett fordon eller från växelverkan mellan fordonet och vägytan. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

12.

kostnad för trafikrelaterat buller: kostnad för de skador
  på människors hälsa respektive miljön
  som uppstår till följd av buller från ett fordon eller från växelverkan mellan fordonet och vägytan. [Ändr. 44]

| 13. | viktad genomsnittlig infrastrukturavgift: de sammanlagda intäkterna från en infrastrukturavgift under en viss period dividerade med antalet kilometer som körts av tunga fordon på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den aktuella perioden. |
| --- | --- |

13.

viktad genomsnittlig infrastrukturavgift: de sammanlagda intäkterna från en infrastrukturavgift under en viss period dividerade med antalet kilometer som körts av tunga fordon på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den aktuella perioden.

| 14. | vägavgift: ett bestämt belopp som ska erläggas för att ge fordonet rätt att under en given tid använda infrastrukturer enligt artikel 7.1 och 7.2. |
| --- | --- |

14.

vägavgift: ett bestämt belopp som ska erläggas för att ge fordonet rätt att under en given tid använda infrastrukturer enligt artikel 7.1 och 7.2.

| 15. | fordon: motorfordon med minst fyra hjul, eller ledad fordonskombination avsedd eller använd för vägtransporter av passagerare eller gods. |
| --- | --- |

15.

fordon: motorfordon med minst fyra hjul, eller ledad fordonskombination avsedd eller använd för vägtransporter av passagerare eller gods.

| 16. | tungt fordon: ett tungt godsfordon eller en buss. |
| --- | --- |

16.

tungt fordon: ett tungt godsfordon eller en buss.

| 17. | tungt godsfordon: ett fordon avsett för godstransport, och med en tillåten totalvikt som överstiger 3,5 ton. |
| --- | --- |

17.

tungt godsfordon: ett fordon avsett för godstransport, och med en tillåten totalvikt som överstiger 3,5 ton.

| 18. | buss: ett fordon avsett för transport av fler än åtta passagerare utöver föraren och med en tillåten totalvikt som överstiger 3,5 ton. |
| --- | --- |

18.

buss: ett fordon avsett för transport av fler än åtta passagerare utöver föraren och med en tillåten totalvikt som överstiger 3,5 ton.

| 18a. | lätt fordon: ett lätt nyttofordon eller en personbil. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

18a.

lätt fordon: ett lätt nyttofordon eller en personbil. [Ändr. 46]

| 19. | lätt fordon


  nyttofordon
  : en personbil, minibuss eller

  , en
  lätt lastbil
  eller en lätt lastbil avsedd för godstransport
  . [Ändr. 47] |
| --- | --- |

19.

lätt fordon


  nyttofordon
  : en personbil, minibuss eller

  , en
  lätt lastbil
  eller en lätt lastbil avsedd för godstransport
  . [Ändr. 47]

| 20. | personbil: ett fordon med fyra hjul avsett för transport av högst åtta passagerare utöver föraren. |
| --- | --- |

20.

personbil: ett fordon med fyra hjul avsett för transport av högst åtta passagerare utöver föraren.

| 20. | fordon av historiskt intresse: fordon av historiskt intresse enligt definitionen i artikel 3 led 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU

   (*2)

  . [Ändr. 48] |
| --- | --- |

20.

fordon av historiskt intresse: fordon av historiskt intresse enligt definitionen i artikel 3 led 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU

   (*2)

  . [Ändr. 48]

| 21. | minibuss: ett fordon avsett för transport av fler än åtta passagerare utöver föraren och med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton. |
| --- | --- |

21.

minibuss: ett fordon avsett för transport av fler än åtta passagerare utöver föraren och med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton.

| 22. | lätt lastbil: ett
  annat
  fordon avsett för godstransport, och

  än en personbil
  med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

22.

lätt lastbil: ett
  annat
  fordon avsett för godstransport, och

  än en personbil
  med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3,5 ton. [Ändr. 49]

| 22a. | lätt lastbil avsedd för godstransport: ett fordon med en högsta tillåten totalvikt på mellan 2,4 och 3,5 ton och höjd över två meter som används för yrkesmässig trafik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009

   (*3)

  . [Ändr. 50] |
| --- | --- |

22a.

lätt lastbil avsedd för godstransport: ett fordon med en högsta tillåten totalvikt på mellan 2,4 och 3,5 ton och höjd över två meter som används för yrkesmässig trafik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009

   (*3)

  . [Ändr. 50]

| 22b. | utsläppsfri drift: fordon som, på ett verifierbart sätt, drivs utan avgasutsläpp under hela den sträcka som tillryggaläggs på det berörda vägnätet. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

22b.

utsläppsfri drift: fordon som, på ett verifierbart sätt, drivs utan avgasutsläpp under hela den sträcka som tillryggaläggs på det berörda vägnätet. [Ändr. 51]

| 23. | utsläppsfritt fordon: ett fordon utan avgasutsläpp. |
| --- | --- |

23.

utsläppsfritt fordon: ett fordon utan avgasutsläpp.

| 23a. | motorcykel: ett fordon med två hjul, med eller utan sidovagn, och samtliga trehjulingar och fyrhjulingar av kategorierna L3e, L4e, L5e, L6e och L7e, enligt vad som avses i förordning (EU) nr 168/2013. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

23a.

motorcykel: ett fordon med två hjul, med eller utan sidovagn, och samtliga trehjulingar och fyrhjulingar av kategorierna L3e, L4e, L5e, L6e och L7e, enligt vad som avses i förordning (EU) nr 168/2013. [Ändr. 52]

| 24. | transportör: företag som utför vägtransporter av gods eller passagerare. |
| --- | --- |

24.

transportör: företag som utför vägtransporter av gods eller passagerare.

| 25. | fordon av kategori ’EURO 0’, ’EURO I’, ’EURO II’, ’EURO III’, ’EURO IV’, ’EURO V’, ’EURO VI’: tungt fordon som överensstämmer med de utsläppsbegränsningar som anges i bilaga 0. |
| --- | --- |

25.

fordon av kategori ’EURO 0’, ’EURO I’, ’EURO II’, ’EURO III’, ’EURO IV’, ’EURO V’, ’EURO VI’: tungt fordon som överensstämmer med de utsläppsbegränsningar som anges i bilaga 0.

| 26. | fordonstyp: en kategori som ett tungt fordon indelas i beroende på antal axlar, dimensioner eller vikt, eller andra fordonsklassificeringsfaktorer som avspeglar vägskador, exempelvis det vägskadeklassificeringssystem som redovisas i bilaga IV, förutsatt att det klassificeringssystem som tillämpas bygger på fordonsegenskaper som antingen anges i de fordonshandlingar som används i alla medlemsstater eller är synliga för blotta ögat. |
| --- | --- |

26.

fordonstyp: en kategori som ett tungt fordon indelas i beroende på antal axlar, dimensioner eller vikt, eller andra fordonsklassificeringsfaktorer som avspeglar vägskador, exempelvis det vägskadeklassificeringssystem som redovisas i bilaga IV, förutsatt att det klassificeringssystem som tillämpas bygger på fordonsegenskaper som antingen anges i de fordonshandlingar som används i alla medlemsstater eller är synliga för blotta ögat.

| 27. | koncessionsavtal: ’offentligt byggentreprenadkontrakt’

  ’koncession’
  enligt definitionen i artikel 1

  5.1
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU

  2014/23/EU

   (*4). [Ändr. 53] |
| --- | --- |

27.

koncessionsavtal: ’offentligt byggentreprenadkontrakt’

  ’koncession’
  enligt definitionen i artikel 1

  5.1
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU

  2014/23/EU

   (*4). [Ändr. 53]

| 28. | koncessionerad vägtull: vägtull som tas ut av en koncessionshavare enligt ett koncessionsavtal. |
| --- | --- |

28.

koncessionerad vägtull: vägtull som tas ut av en koncessionshavare enligt ett koncessionsavtal.

| 29. | väsentligt ändrat vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang: vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang som har ändrats på ett sådant sätt att kostnaderna eller intäkterna ändras med minst 5

  15
   % jämfört med föregående år, efter korrigering för inflation mätt på grundval av förändringar i det EU-omspännande harmoniserade indexet för konsumentpriser
  , exklusive energi och obearbetade livsmedel,
  som offentliggörs av kommissionen (Eurostat).
  I koncessionsavtal ska ändringar som uppfyller kriterierna i artikel 43.1 och 43.2 i direktiv 2014/23/EU inte anses vara väsentliga. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

29.

väsentligt ändrat vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang: vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang som har ändrats på ett sådant sätt att kostnaderna eller intäkterna ändras med minst 5

  15
   % jämfört med föregående år, efter korrigering för inflation mätt på grundval av förändringar i det EU-omspännande harmoniserade indexet för konsumentpriser
  , exklusive energi och obearbetade livsmedel,
  som offentliggörs av kommissionen (Eurostat).
  I koncessionsavtal ska ändringar som uppfyller kriterierna i artikel 43.1 och 43.2 i direktiv 2014/23/EU inte anses vara väsentliga. [Ändr. 54]

| 29a. | korsfinansiering: finansiering av effektiva alternativa transportinfrastrukturprojekt genom intäkter från vägtullar och infrastrukturavgifter för befintlig transportinfrastruktur. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

29a.

korsfinansiering: finansiering av effektiva alternativa transportinfrastrukturprojekt genom intäkter från vägtullar och infrastrukturavgifter för befintlig transportinfrastruktur. [Ändr. 55]

| 29b. | medlemsstater: samtliga myndigheter i medlemsstaterna, oavsett om det rör sig om centrala statliga myndigheter, delstatsmyndigheter eller andra regionala myndigheter, som har i uppgift att säkerställa efterlevnad av unionsrätten. [Ändr. 56]

  Vid tillämpning av punkt 2 gäller följande:






  a) | Under alla förhållanden får den del av anläggningskostnaderna som ska beaktas inte överstiga den del av den nuvarande planerade livslängden som återstår för infrastrukturkomponenter vid den 10 juni 2008 eller den tidpunkt när det nya vägtullsystemet införs, om denna tidpunkt infaller senare. |
| --- | --- | --- |

29b.

medlemsstater: samtliga myndigheter i medlemsstaterna, oavsett om det rör sig om centrala statliga myndigheter, delstatsmyndigheter eller andra regionala myndigheter, som har i uppgift att säkerställa efterlevnad av unionsrätten. [Ändr. 56]

Vid tillämpning av punkt 2 gäller följande:

a)

Under alla förhållanden får den del av anläggningskostnaderna som ska beaktas inte överstiga den del av den nuvarande planerade livslängden som återstår för infrastrukturkomponenter vid den 10 juni 2008 eller den tidpunkt när det nya vägtullsystemet införs, om denna tidpunkt infaller senare.

| b) | Kostnader för infrastruktur eller infrastrukturförbättringar får inbegripa eventuella särskilda infrastrukturutgifter

  utgifter, även sådana som uppstått till följd av nya lagstadgade krav,
  som syftar till att minska buller
  , införa innovativa tekniska lösningar
  eller förbättra trafiksäkerheten, och infrastrukturoperatörens faktiska betalningar för objektiva miljöfaktorer, exempelvis skydd mot markförorening. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

b)

Kostnader för infrastruktur eller infrastrukturförbättringar får inbegripa eventuella särskilda infrastrukturutgifter

  utgifter, även sådana som uppstått till följd av nya lagstadgade krav,
  som syftar till att minska buller
  , införa innovativa tekniska lösningar
  eller förbättra trafiksäkerheten, och infrastrukturoperatörens faktiska betalningar för objektiva miljöfaktorer, exempelvis skydd mot markförorening. [Ändr. 57]

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1)."

*1

(*2)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU av den 3 april 2014 om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 51).
  "

*2

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU av den 3 april 2014 om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 51).

(*3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).
  "

*3

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).”
  "

*4

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).”

| 2a. | I artikel 6.2 ska följande led läggas till:










  ”ba) | fordon av historiskt intresse.” [Ändr. 58] |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.

I artikel 6.2 ska följande led läggas till:

I artikel 6.2 ska följande led läggas till:

”ba)

”ba)

fordon av historiskt intresse.” [Ändr. 58]

fordon av historiskt intresse.”

| 3. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.1a får medlemsstaterna bibehålla eller införa vägtullar och vägavgifter på det transeuropeiska vägnätet eller på vissa delar av detta nät och på alla andra delar av sina motorvägsnät som inte ingår i det transeuropeiska vägnätet på de villkor som anges i punkterna 3–9 i den här artikeln och i artiklarna 7a–7k.


  2.   Punkt 1 ska inte påverka medlemsstaternas rätt att, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, tillämpa vägtullar och vägavgifter på andra vägar, förutsatt att införandet av vägtullar och vägavgifter på sådana andra vägar inte diskriminerar internationell trafik och inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen mellan transportörer. Tullavgifter och vägavgifter som tillämpas på andra vägar än motorvägar och vägar som ingår i det transeuropeiska vägnätet ska uppfylla de villkor som anges i punkterna 3 och 4 i den här artikeln och artiklarna 7a, 7j.1, 7j.2 och 7j.4.


  3.   Medlemsstaterna får inte på sitt territorium införa både vägtullar och vägavgifter för en och samma fordonskategori för användningen av ett och samma vägavsnitt. Däremot får medlemsstater som tar ut vägavgifter på sitt nät även ta ut vägtullar för användningen av broar, tunnlar och bergspass.


  4.   Vägtullar och vägavgifter får inte direkt eller indirekt vara diskriminerande på grund av väganvändarens nationalitet, den medlemsstat eller det tredjeland där transportören är etablerad eller fordonet är registrerat, eller transportens ursprung eller destination.


  5.   Medlemsstater får föreskriva nedsatta vägtullar eller vägavgifter, eller undantag från skyldigheten att betala vägtull eller vägavgift, för tunga fordon som är undantagna från skyldigheten att installera och använda färdskrivare enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (*5), och på de villkor som anges i artikel 6.2 a, b och c i detta direktiv.


  6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 9 får medlemsstaterna inte införa vägavgifter för tunga fordon
  och lätta lastbilar avsedda för godstransport
  från och med den 1 januari 2018

  ... [den dag då detta direktiv träder i kraft]
  . Vägavgifter som införts före det datumet får finnas kvar till och med den 31 december 2023

  2022 och ska ersättas med infrastrukturavgifter från och med den 1 januari 2023 på det vägnät som omfattas av detta direktiv
  . [Ändr. 59]



  7.   Från och med [den dag då detta direktiv träder i kraft] får medlemsstaterna inte införa vägavgifter för lätta fordon. Vägavgifter som införts före det datumet ska ha fasats ut senast den 31 december 2027.


  8.   När det gäller tunga fordon får en medlemsstat till och med den 31 december 2019 välja att tillämpa vägtullar eller vägavgifter endast på fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 12 ton, om den anser att en utvidgning till fordon på mindre än 12 ton skulle






  a) | få betydande negativa följder för det fria trafikflödet, miljön, bullernivåerna, trängsel, folkhälsan eller trafiksäkerheten på grund av att trafiken leds om, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.1a får medlemsstaterna bibehålla eller införa vägtullar och vägavgifter på det transeuropeiska vägnätet eller på vissa delar av detta nät och på alla andra delar av sina motorvägsnät som inte ingår i det transeuropeiska vägnätet på de villkor som anges i punkterna 3–9 i den här artikeln och i artiklarna 7a–7k.

2.   Punkt 1 ska inte påverka medlemsstaternas rätt att, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, tillämpa vägtullar och vägavgifter på andra vägar, förutsatt att införandet av vägtullar och vägavgifter på sådana andra vägar inte diskriminerar internationell trafik och inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen mellan transportörer. Tullavgifter och vägavgifter som tillämpas på andra vägar än motorvägar och vägar som ingår i det transeuropeiska vägnätet ska uppfylla de villkor som anges i punkterna 3 och 4 i den här artikeln och artiklarna 7a, 7j.1, 7j.2 och 7j.4.

3.   Medlemsstaterna får inte på sitt territorium införa både vägtullar och vägavgifter för en och samma fordonskategori för användningen av ett och samma vägavsnitt. Däremot får medlemsstater som tar ut vägavgifter på sitt nät även ta ut vägtullar för användningen av broar, tunnlar och bergspass.

4.   Vägtullar och vägavgifter får inte direkt eller indirekt vara diskriminerande på grund av väganvändarens nationalitet, den medlemsstat eller det tredjeland där transportören är etablerad eller fordonet är registrerat, eller transportens ursprung eller destination.

5.   Medlemsstater får föreskriva nedsatta vägtullar eller vägavgifter, eller undantag från skyldigheten att betala vägtull eller vägavgift, för tunga fordon som är undantagna från skyldigheten att installera och använda färdskrivare enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (*5), och på de villkor som anges i artikel 6.2 a, b och c i detta direktiv.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 9 får medlemsstaterna inte införa vägavgifter för tunga fordon
  och lätta lastbilar avsedda för godstransport
  från och med den 1 januari 2018

  ... [den dag då detta direktiv träder i kraft]
  . Vägavgifter som införts före det datumet får finnas kvar till och med den 31 december 2023

  2022 och ska ersättas med infrastrukturavgifter från och med den 1 januari 2023 på det vägnät som omfattas av detta direktiv
  . [Ändr. 59]

7.   Från och med [den dag då detta direktiv träder i kraft] får medlemsstaterna inte införa vägavgifter för lätta fordon. Vägavgifter som införts före det datumet ska ha fasats ut senast den 31 december 2027.

8.   När det gäller tunga fordon får en medlemsstat till och med den 31 december 2019 välja att tillämpa vägtullar eller vägavgifter endast på fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 12 ton, om den anser att en utvidgning till fordon på mindre än 12 ton skulle

a)

få betydande negativa följder för det fria trafikflödet, miljön, bullernivåerna, trängsel, folkhälsan eller trafiksäkerheten på grund av att trafiken leds om,

| b) | medföra administrativa kostnader på mer än 30 % av de extrainkomster som skulle ha uppkommit genom utvidgningen. |
| --- | --- |

b)

medföra administrativa kostnader på mer än 30 % av de extrainkomster som skulle ha uppkommit genom utvidgningen.

Medlemsstater som väljer att tillämpa vägtullar eller vägavgifter på endast de fordon som har en högsta tillåten bruttovikt på minst 12 ton ska informera kommissionen om detta samt motivera beslutet.

9.   Från och med den 1 januari 2020 ska vägtullar och vägavgifter som tillämpas på tunga fordon tillämpas på alla tunga fordon
  och lätta lastbilar avsedda för godstransport
  . [Ändr. 61]

10.   Vägtullar och vägavgifter för tunga fordon
  och lätta lastbilar avsedda för godstransport
  , å ena sidan, och för
  andra
  lätta fordon

  nyttofordon än lätta lastbilar avsedda för godstransport
  , å andra sidan, får införas och upprätthållas oberoende av varandra
  fram till och med den 31 december 2022
  . [Ändr. 62]

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).”"

*5

| 4. | Artikel 7a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7a

  1.   Vägavgifterna ska stå i proportion till hur länge den berörda infrastrukturen används.


  2.   När vägavgifter tillämpas på tunga fordon ska användningen av infrastrukturen vara tillgänglig för åtminstone följande perioder: Ett år, en vecka, en månad och ett år. Månadsavgiften ska uppgå till högst 10 % av årsavgiften, veckoavgiften till högst 5 % av årsavgiften och dagsavgiften till högst 2 % av årsavgiften.
  En medlemsstat får, när det gäller fordon som är registrerade i den medlemsstaten, besluta att endast tillämpa årsavgifter.
  Medlemsstaterna ska fastställa vägavgifter, inklusive administrativa kostnader, för samtliga kategorier av tunga fordon till en nivå som inte överstiger de maximisatser som fastställs i bilaga II.


  3.   När vägavgifter tillämpas på personbilar ska användningen av infrastrukturen vara tillgänglig för åtminstone följande perioder:
  En dag, en vecka,
  tio dagar, en månad eller två månader eller båda, och ett år. Tvåmånadersavgiften ska uppgå till högst 30 % av årsavgiften, månadsavgiften till högst 18 % av årsavgiften och tiodagarsavgiften

  tiodagars-, vecko- och dagsavgifterna
  till till högst 8 % av årsavgiften. [Ändr. 63]

  Medlemsstaterna får också göra infrastrukturen tillgänglig för andra tidsperioder. I sådana fall ska medlemsstaterna tillämpa avgiftssatserna i enlighet med principen om likabehandling av användare, med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet årsavgiften och avgifterna för andra perioder enligt första stycket, befintliga användarmönster och administrativa kostnader.
  När det gäller vägavgiftssystem som införts före den 31 maj 2017 får medlemsstaterna behålla avgifter som ligger över de gränser som anges i första stycket, om avgifterna gäller före det datumet, och motsvarande högre avgifter för andra vägavgiftsperioder, i enlighet med principen om likabehandling. De ska dock uppfylla de gränskrav som anges i första stycket och andra stycket så fort väsentligt ändrade vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang träder i kraft och senast från och med den 1 januari 2024.


  4.   För minibussar
  , lätta lastbilar
  och små

  lätta
  lastbilar
  avsedda för godstransport
  ska medlemsstaterna antingen uppfylla kraven i andra stycket eller i tredje stycket

  antingen punkt 2 eller punkt 3
  . Medlemsstaterna ska emellertid fastställa vägavgifter som är högre för minibussar
  , lätta lastbilar
  och små

  lätta
  lastbilar
  avsedda för godstransport
  än för personbilar senast från och med den 1 januari 2024. [Ändr. 64]





  4a.
     
  Vad gäller proportionaliteten avseende användaravgifter kan man ta hänsyn till särdragen hos transporter som utgår från en medlemsstat i unionens utkant.
  ”[Ändr. 65] |
| --- | --- |

4.

Artikel 7a ska ersättas med följande:

”Artikel 7a

1.   Vägavgifterna ska stå i proportion till hur länge den berörda infrastrukturen används.

2.   När vägavgifter tillämpas på tunga fordon ska användningen av infrastrukturen vara tillgänglig för åtminstone följande perioder: Ett år, en vecka, en månad och ett år. Månadsavgiften ska uppgå till högst 10 % av årsavgiften, veckoavgiften till högst 5 % av årsavgiften och dagsavgiften till högst 2 % av årsavgiften.

En medlemsstat får, när det gäller fordon som är registrerade i den medlemsstaten, besluta att endast tillämpa årsavgifter.

Medlemsstaterna ska fastställa vägavgifter, inklusive administrativa kostnader, för samtliga kategorier av tunga fordon till en nivå som inte överstiger de maximisatser som fastställs i bilaga II.

3.   När vägavgifter tillämpas på personbilar ska användningen av infrastrukturen vara tillgänglig för åtminstone följande perioder:
  En dag, en vecka,
  tio dagar, en månad eller två månader eller båda, och ett år. Tvåmånadersavgiften ska uppgå till högst 30 % av årsavgiften, månadsavgiften till högst 18 % av årsavgiften och tiodagarsavgiften

  tiodagars-, vecko- och dagsavgifterna
  till till högst 8 % av årsavgiften. [Ändr. 63]

Medlemsstaterna får också göra infrastrukturen tillgänglig för andra tidsperioder. I sådana fall ska medlemsstaterna tillämpa avgiftssatserna i enlighet med principen om likabehandling av användare, med beaktande av alla relevanta faktorer, i synnerhet årsavgiften och avgifterna för andra perioder enligt första stycket, befintliga användarmönster och administrativa kostnader.

När det gäller vägavgiftssystem som införts före den 31 maj 2017 får medlemsstaterna behålla avgifter som ligger över de gränser som anges i första stycket, om avgifterna gäller före det datumet, och motsvarande högre avgifter för andra vägavgiftsperioder, i enlighet med principen om likabehandling. De ska dock uppfylla de gränskrav som anges i första stycket och andra stycket så fort väsentligt ändrade vägtulls- eller vägavgiftsarrangemang träder i kraft och senast från och med den 1 januari 2024.

4.   För minibussar
  , lätta lastbilar
  och små

  lätta
  lastbilar
  avsedda för godstransport
  ska medlemsstaterna antingen uppfylla kraven i andra stycket eller i tredje stycket

  antingen punkt 2 eller punkt 3
  . Medlemsstaterna ska emellertid fastställa vägavgifter som är högre för minibussar
  , lätta lastbilar
  och små

  lätta
  lastbilar
  avsedda för godstransport
  än för personbilar senast från och med den 1 januari 2024. [Ändr. 64]

4a.
     
  Vad gäller proportionaliteten avseende användaravgifter kan man ta hänsyn till särdragen hos transporter som utgår från en medlemsstat i unionens utkant.
  ”[Ändr. 65]

| 4a. | I artikel 7b ska följande punkt läggas till:





  ”2a.
     
  De motorvägssträckor som omfattas av en infrastrukturavgift ska ha den infrastruktur som krävs för att säkerställa trafiksäkerheten för samtliga användare och får ha säkra parkeringar i alla väderförhållanden i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare (2017/0122(COD)).” [Ändr. 66] |
| --- | --- |

4a.

4a.

I artikel 7b ska följande punkt läggas till:

I artikel 7b ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  De motorvägssträckor som omfattas av en infrastrukturavgift ska ha den infrastruktur som krävs för att säkerställa trafiksäkerheten för samtliga användare och får ha säkra parkeringar i alla väderförhållanden i enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 vad gäller minimikrav om maximal daglig körtid och körtid per vecka, minimigränser för raster och minsta dygns- och veckovila och förordning (EU) nr 165/2014 vad gäller positionsbestämning med hjälp av färdskrivare (2017/0122(COD)).” [Ändr. 66]

| 5. | Artikel 7c ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7c

  1.   Medlemsstaterna får bibehålla eller införa en avgift för externa kostnader, för trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller eller båda.


  Avgifterna för externa kostnader får införas eller bibehållas på de delar av vägnätet som inte omfattas av infrastrukturavgifter.




  Avgiften

  för tunga fordon ska avgiften för externa kostnader
  som avser trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller ska
  vara differentierad och fastställas i enlighet med de minimikrav och metoder som avses i bilaga IIIa och ska iaktta

  rätta sig efter minst
  de referensvärden

  minimivärden
  som anges i bilaga IIIb. [Ändr. 67]



  2.   De kostnader som beaktas ska avse det nät, eller den del av detta, för vilket avgifter för externa kostnader tas ut, och de fordon som omfattas av avgifterna. Medlemsstaterna får välja att ta ut avgifter för att täcka endast en viss procentandel av dessa kostnader.


  3.   Avgift för externa kostnader som avser trafikrelaterade luftföroreningar ska inte tillämpas på tunga fordon som uppfyller de strängaste EURO-utsläppskraven.
  Det första stycket ska upphöra att gälla fyra år från den dag då de bestämmelser som införde dessa normer började tillämpas.


  4.   Avgiften för externa kostnader ska fastställas av den berörda medlemsstaten. Om en medlemsstat utser en myndighet för detta syfte, ska denna myndighet vara rättsligt och ekonomiskt oberoende av den organisation som förvaltar eller tar ut hela eller delar av avgiften.


  5.   Från och med den 1 januari 2021 ska medlemsstater som tar ut vägtullar tillämpa en avgift för externa kostnader på tunga fordon på åtminstone den del av nätet

  , som avser trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller, på tunga fordon och lätta lastbilar avsedda för godstransport på alla delar av det nät
  som avses i artikel 7.1, om de miljöskador som orsakas av tunga fordon är större än de genomsnittliga miljöskador som orsakas

  omfattas
  av tunga fordon i enlighet med relevanta rapporteringskrav enligt bilaga IIIa

  en infrastrukturavgift
  . [Ändr. 68]





  5a.
     
  Från och med den 1 januari 2026 ska en avgift för externa kostnader på varje del av det vägnät som avses i artikel 7.1 tillämpas på samtliga fordonskategorier på ett icke-diskriminerande sätt. [Ändr. 69]





  5b.
     
  Medlemsstaterna får tillämpa undantag genom vilka det blir möjligt att differentiera avgiften för externa kostnader för fordon av historiskt intresse.
  ”[Ändr. 70] |
| --- | --- |

5.

Artikel 7c ska ersättas med följande:

”Artikel 7c

1.   Medlemsstaterna får bibehålla eller införa en avgift för externa kostnader, för trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller eller båda.

Avgifterna för externa kostnader får införas eller bibehållas på de delar av vägnätet som inte omfattas av infrastrukturavgifter.

Avgiften

  för tunga fordon ska avgiften för externa kostnader
  som avser trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller ska
  vara differentierad och fastställas i enlighet med de minimikrav och metoder som avses i bilaga IIIa och ska iaktta

  rätta sig efter minst
  de referensvärden

  minimivärden
  som anges i bilaga IIIb. [Ändr. 67]

2.   De kostnader som beaktas ska avse det nät, eller den del av detta, för vilket avgifter för externa kostnader tas ut, och de fordon som omfattas av avgifterna. Medlemsstaterna får välja att ta ut avgifter för att täcka endast en viss procentandel av dessa kostnader.

3.   Avgift för externa kostnader som avser trafikrelaterade luftföroreningar ska inte tillämpas på tunga fordon som uppfyller de strängaste EURO-utsläppskraven.

Det första stycket ska upphöra att gälla fyra år från den dag då de bestämmelser som införde dessa normer började tillämpas.

4.   Avgiften för externa kostnader ska fastställas av den berörda medlemsstaten. Om en medlemsstat utser en myndighet för detta syfte, ska denna myndighet vara rättsligt och ekonomiskt oberoende av den organisation som förvaltar eller tar ut hela eller delar av avgiften.

5.   Från och med den 1 januari 2021 ska medlemsstater som tar ut vägtullar tillämpa en avgift för externa kostnader på tunga fordon på åtminstone den del av nätet

  , som avser trafikrelaterade luftföroreningar eller trafikrelaterat buller, på tunga fordon och lätta lastbilar avsedda för godstransport på alla delar av det nät
  som avses i artikel 7.1, om de miljöskador som orsakas av tunga fordon är större än de genomsnittliga miljöskador som orsakas

  omfattas
  av tunga fordon i enlighet med relevanta rapporteringskrav enligt bilaga IIIa

  en infrastrukturavgift
  . [Ändr. 68]

5a.
     
  Från och med den 1 januari 2026 ska en avgift för externa kostnader på varje del av det vägnät som avses i artikel 7.1 tillämpas på samtliga fordonskategorier på ett icke-diskriminerande sätt. [Ändr. 69]

5b.
     
  Medlemsstaterna får tillämpa undantag genom vilka det blir möjligt att differentiera avgiften för externa kostnader för fordon av historiskt intresse.
  ”[Ändr. 70]

| 6. | Följande artikel ska införas som artikel 7da:

  ”Artikel 7da

  1.   Medlemsstaterna får, i enlighet med kraven i bilaga V, införa en trängselavgift på varje del av deras vägnät där det finns trängselproblem. Trängselavgiften får endast tillämpas på vägavsnitt med regelbundna trängselproblem och endast under de perioder då trängselproblem normalt råder.


  2.   Medlemsstaterna ska fastställa de vägavsnitt och tidsperioder som avses i punkt 1 på grundval av objektiva kriterier avseende trängselnivån på dessa vägar och deras närområden, t.ex. genomsnittliga förseningar eller kölängder.


  3.   En trängselavgift som införs på en del av vägnätet ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fordonskategorier, i enlighet med de standardekvivalensfaktorer som fastställs i bilaga V.
  Medlemsstaterna får dock besluta om att undanta bussar i syfte att främja kollektivtrafiken samt socioekonomisk utveckling och territoriell sammanhållning. [Ändr. 72]



  4.   Trängselavgiften ska avspegla de kostnader som ett fordon medför för andra väganvändare och indirekt för samhället, men får inte överstiga de maxnivåer som fastställs i bilaga VI för en viss typ av väg.


  5.   Medlemsstaterna ska införa ändamålsenliga mekanismer för att övervaka trängselavgifternas effekter och för att se över avgiftsnivåerna. De ska regelbundet se över avgiftsnivån, åtminstone vart tredje år, för att säkerställa att avgifterna inte överstiger kostnaderna för den trängsel som inträffar i den medlemsstaten och som genereras på de vägavsnitt som omfattas av trängselavgiften.” |
| --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas som artikel 7da:

”Artikel 7da

1.   Medlemsstaterna får, i enlighet med kraven i bilaga V, införa en trängselavgift på varje del av deras vägnät där det finns trängselproblem. Trängselavgiften får endast tillämpas på vägavsnitt med regelbundna trängselproblem och endast under de perioder då trängselproblem normalt råder.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa de vägavsnitt och tidsperioder som avses i punkt 1 på grundval av objektiva kriterier avseende trängselnivån på dessa vägar och deras närområden, t.ex. genomsnittliga förseningar eller kölängder.

3.   En trängselavgift som införs på en del av vägnätet ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fordonskategorier, i enlighet med de standardekvivalensfaktorer som fastställs i bilaga V.
  Medlemsstaterna får dock besluta om att undanta bussar i syfte att främja kollektivtrafiken samt socioekonomisk utveckling och territoriell sammanhållning. [Ändr. 72]

4.   Trängselavgiften ska avspegla de kostnader som ett fordon medför för andra väganvändare och indirekt för samhället, men får inte överstiga de maxnivåer som fastställs i bilaga VI för en viss typ av väg.

5.   Medlemsstaterna ska införa ändamålsenliga mekanismer för att övervaka trängselavgifternas effekter och för att se över avgiftsnivåerna. De ska regelbundet se över avgiftsnivån, åtminstone vart tredje år, för att säkerställa att avgifterna inte överstiger kostnaderna för den trängsel som inträffar i den medlemsstaten och som genereras på de vägavsnitt som omfattas av trängselavgiften.”

| 7. | Artiklarna 7f och 7 g ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7f

  1.   Efter att ha underrättat kommissionen får en medlemsstat göra en uppräkning av infrastrukturavgifterna på specifika vägavsnitt med regelbunden trängsel, eller där fordonstrafiken medför betydande miljöskador, om följande villkor uppfylls:






  a) | Intäkterna från uppräkningen används för att finansiera anläggning av transportinfrastruktur inom det stomnät som identifierats i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, som direkt bidrar till att avhjälpa trängsel eller miljöskador och

  transporttjänster
  som är belägna i samma korridor som det vägavsnitt som uppräkningen gäller. [Ändr. 75] |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklarna 7f och 7 g ska ersättas med följande:

”Artikel 7f

1.   Efter att ha underrättat kommissionen får en medlemsstat göra en uppräkning av infrastrukturavgifterna på specifika vägavsnitt med regelbunden trängsel, eller där fordonstrafiken medför betydande miljöskador, om följande villkor uppfylls:

a)

Intäkterna från uppräkningen används för att finansiera anläggning av transportinfrastruktur inom det stomnät som identifierats i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, som direkt bidrar till att avhjälpa trängsel eller miljöskador och

  transporttjänster
  som är belägna i samma korridor som det vägavsnitt som uppräkningen gäller. [Ändr. 75]

| b) | Uppräkningen överstiger inte 15 % av den viktade genomsnittliga infrastrukturavgift som beräknats i enlighet med artiklarna 7b.1 och 7e, såvida inte de intäkter som genereras investeras i gränsöverskridande avsnitt av stomnätskorridorer

  förutom i bergsområden, där infrastrukturkostnaderna är högre och klimat- och miljöskadorna större
  , varvid uppräkningen inte får överstiga 25

  50
   %, [Ändr. 76] |
| --- | --- |

b)

Uppräkningen överstiger inte 15 % av den viktade genomsnittliga infrastrukturavgift som beräknats i enlighet med artiklarna 7b.1 och 7e, såvida inte de intäkter som genereras investeras i gränsöverskridande avsnitt av stomnätskorridorer

  förutom i bergsområden, där infrastrukturkostnaderna är högre och klimat- och miljöskadorna större
  , varvid uppräkningen inte får överstiga 25

  50
   %, [Ändr. 76]

| c) | Tillämpningen av uppräkningen medför inte någon orättvis behandling av kommersiell trafik i jämförelse med andra väganvändare. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningen av uppräkningen medför inte någon orättvis behandling av kommersiell trafik i jämförelse med andra väganvändare.

| d) | En beskrivning av det exakta vägavsnitt för vilket uppräkningen ska gälla, samt en handling som styrker beslutet att finanisera anläggningen av de stomnätskorridorer

  finansiera sådan transportinfrastruktur eller sådana transporttjänster
  som avses i led a lämnas till kommissionen innan uppräkningen tillämpas. [Ändr. 77] |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av det exakta vägavsnitt för vilket uppräkningen ska gälla, samt en handling som styrker beslutet att finanisera anläggningen av de stomnätskorridorer

  finansiera sådan transportinfrastruktur eller sådana transporttjänster
  som avses i led a lämnas till kommissionen innan uppräkningen tillämpas. [Ändr. 77]

| e) | Den period under vilken uppräkningen ska gälla är fastställd och begränsad i förväg och är, vad gäller de intäkter som förväntas uppkomma, förenlig med finansieringsplanerna och kostnads-nyttoanalyserna för de projekt som delfinansieras med intäkter från uppräkningen. |
| --- | --- |

e)

Den period under vilken uppräkningen ska gälla är fastställd och begränsad i förväg och är, vad gäller de intäkter som förväntas uppkomma, förenlig med finansieringsplanerna och kostnads-nyttoanalyserna för de projekt som delfinansieras med intäkter från uppräkningen.

1a.   När det gäller nya gränsöverskridande projekt får uppräkning endast tillämpas om alla medlemsstater som deltar i projektet godkänner det.
  [Ändr. 78 och 164]

2.   En uppräkning får tillämpas på infrastrukturavgifter som har differentierats i enlighet med artikel 7 g och 7ga.

3.   Efter att ha mottagit den erforderliga informationen från en medlemsstat som har för avsikt att införa en uppräkning, ska kommissionen göra denna information tillgänglig för ledamöterna i den kommitté som avses i artikel 9c. Om kommissionen anser att den planerade uppräkningen inte uppfyller villkoren i punkt 1 eller att den planerade uppräkningen kommer att få betydande negativa följder för den ekonomiska utvecklingen i randområden, får kommissionen genom genomförandeakter avslå eller begära ändringar av de avgiftsplaner som den berörda medlemsstaten har lämnat in. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 9c.2.
  Om uppräkning tillämpas på sådana vägtullsystem som avses i artikel 7e.3 ska denna inte betraktas som en väsentlig ändring i den mening som avses i detta direktiv. [Ändr. 79]

4.   Uppräkningsbeloppet ska dras av från den avgift för externa kostnader som beräknats i enlighet med artikel 7c, utom för fordon inom euro-utsläppsklass 0, I och II från och med den 15 oktober 2011, III och IV från och med den 1 januari 2015, V från och med den 1 januari 2019 och VI från och med januari 2023. Alla intäkter som genereras genom samtidig tillämpning av uppräkning och avgifter för externa kostnader ska användas till att finansiera anläggning av stomnätskorridorer som förtecknas i del I i bilaga III till beslut (EU) nr 1316/2013.
  [Ändr. 80]

5.   Uppräkning får inte tillämpas på vägavsnitt där en trängselavgift tas ut.

Artikel 7 g

1.   Till och med den 31 december 2021 får infrastrukturavgiften differentieras i syfte att minska trängsel, minimera slitage på infrastrukturen och optimera användningen av den berörda infrastrukturen eller främja trafiksäkerheten, under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | Differentieringen är transparent, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor. |
| --- | --- |

a)

Differentieringen är transparent, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor.

| b) | Differentieringen tillämpas beroende på tidpunkt på dagen, typ av dag eller årstid. |
| --- | --- |

b)

Differentieringen tillämpas beroende på tidpunkt på dagen, typ av dag eller årstid.

| c) | Ingen infrastrukturavgift överstiger maximinivån för de viktade genomsnittliga infrastrukturavgifter som avses i artikel 7b med mer än 175 %. |
| --- | --- |

c)

Ingen infrastrukturavgift överstiger maximinivån för de viktade genomsnittliga infrastrukturavgifter som avses i artikel 7b med mer än 175 %.

| d) | De perioder med rusningstrafik då de högre infrastrukturavgifterna tas ut i syfte att minska trängseln överstiger inte fem timmar per dag
  , eller det antal timmar under vilka trängselgraden överstiger 100 % av kapaciteten
  . [Ändr. 81] |
| --- | --- |

d)

De perioder med rusningstrafik då de högre infrastrukturavgifterna tas ut i syfte att minska trängseln överstiger inte fem timmar per dag
  , eller det antal timmar under vilka trängselgraden överstiger 100 % av kapaciteten
  . [Ändr. 81]

| e) | Differentieringen har utformats och tillämpas på ett transparent och inkomstneutralt sätt på ett vägavsnitt där det ofta förekommer trängsel och erbjuder lägre vägtullar för transportföretag som kör i lågtrafik och högre vägtullar för transportföretag som kör i högtrafik på det aktuella vägavsnittet.
  En medlemsstat som önskar införa en sådan differentiering eller ändra en befintlig differentiering informerar kommissionen om detta och lämnar den information som krävs för att kontrollera att villkoren uppfylls. |
| --- | --- |

e)

Differentieringen har utformats och tillämpas på ett transparent och inkomstneutralt sätt på ett vägavsnitt där det ofta förekommer trängsel och erbjuder lägre vägtullar för transportföretag som kör i lågtrafik och högre vägtullar för transportföretag som kör i högtrafik på det aktuella vägavsnittet.

En medlemsstat som önskar införa en sådan differentiering eller ändra en befintlig differentiering informerar kommissionen om detta och lämnar den information som krävs för att kontrollera att villkoren uppfylls.

2.   Till och med den 31 december 2020 ska medlemsstaterna, när det gäller tunga fordon, differentiera infrastrukturavgiften i enlighet med fordonets euro-utsläppsklass så att ingen infrastrukturavgift med mer än 100 % överstiger samma avgift som tas ut för likvärdiga fordon som uppfyller de strängaste utsläppskraven. Befintliga koncessionsavtal får undantas från detta krav tills avtalet förnyas.

En medlemsstat får dock göra undantag från detta krav på differentiering av infrastrukturavgifter om något av följande gäller:

| i) | Det skulle allvarligt skada enhetligheten inom vägtullsystemen på medlemsstatens territorium, |
| --- | --- |

i)

Det skulle allvarligt skada enhetligheten inom vägtullsystemen på medlemsstatens territorium,

| ii) | Det inte skulle vara tekniskt genomförbart att införa sådan differentiering för det berörda vägtullsystemet. |
| --- | --- |

ii)

Det inte skulle vara tekniskt genomförbart att införa sådan differentiering för det berörda vägtullsystemet.

| iii) | Det skulle leda till att de mest förorenande fordonen hänvisas till andra vägar med negativa konsekvenser för trafiksäkerheten och folkhälsan. |
| --- | --- |

iii)

Det skulle leda till att de mest förorenande fordonen hänvisas till andra vägar med negativa konsekvenser för trafiksäkerheten och folkhälsan.

| iv) | Vägtullen innefattar en avgift för externa kostnader. |
| --- | --- |

iv)

Vägtullen innefattar en avgift för externa kostnader.

Kommissionen ska underrättas om sådana undantag.

3.   Om en förare, eller i förekommande fall transportören, vid en kontroll inte kan förete de fordonsdokument

  utför betalningen med ett elektroniskt vägtullsystem eller saknar ett giltigt abonnemang eller om fordonet inte har fordonsbaserad utrustning som är godkänd av vägtullsoperatören och
  som krävs för att styrka fordonets utsläppsklass enligt punkt 2, får medlemsstaterna tillämpa vägtullar upp till den högsta tillåtna nivån. [Ändr. 82]

4.   Inom ett år efter att kommissionen offentliggjort officiella koldioxidutsläppsdata i enlighet med förordning (EU) .../... (*6), ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 9e, för att fastställa referensvärdena för koldioxidutsläpp, tillsammans med en ändamålsenlig kategorisering av de berörda tunga fordonen
  , med hänsyn tagen till utsläppsreducerande teknik
  . [Ändr. 83]

Inom ett år från den delegerade aktens ikraftträdande ska medlemsstaterna differentiera infrastrukturavgiften med beaktande av referensvärdena för koldioxidutsläpp och den relevanta fordonskategoriseringen. Avgifterna ska differentieras på ett sådant sätt att ingen infrastrukturavgift med mer än 100 % överstiger samma avgift som tas ut för likvärdiga fordon som har de lägsta koldioxidutsläppen, men inte är helt utsläppsfria. För utsläppsfria fordon ska infrastrukturavgifterna reduceras med 75 % jämfört med den högsta taxan.
  [Ändr. 84]

4a.
     
  Från och med ... [den dag då detta direktiv träder i kraft] ska infrastrukturavgifterna för utsläppsfria fordon reduceras med 50 % jämfört med den lägsta taxan. Denna reducering ska även gälla utsläppsfri drift, under förutsättning att en sådan drift kan bevisas. [Ändr. 85]

4b.
     
  Kommissionen ska ta fram en utvärderingsrapport med en bedömning av marknadsandelen för utsläppsfria fordon och utsläppsfri drift senast den ... [fem år efter detta direktivs ikraftträdande). Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9e, när så är lämpligt, för att göra en ny beräkning av rabatten för utsläppsfria fordon jämfört med den lägsta taxan för infrastrukturavgifterna. [Ändr. 86]

5.   Den differentiering som avses i punkterna 1, 2 och 4 ska inte vara utformad för att generera extra vägtullintäkter. Alla oavsiktliga intäktsökningar ska uppvägas av förändringar av differentieringens struktur som ska genomföras inom två år från utgången av det räkenskapsår under vilket de extra intäkterna genereras.

(*6)  Kommissionens förordning (EU) .../... av den XXX om tillämpning av förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller certifiering av tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L ..., ..., s. ..).”"

*6

| 8. | Följande artikel ska införas som artikel 7ga:

  ”Artikel 7ga

  1.   För lätta fordon får medlemsstaterna till och med den 31 december 2021 differentiera vägtullar och vägavgifter efter fordonets miljöprestanda. [Ändr. 87]



  2.   Från och med den 1 januari 2022 ska medlemsstaterna differentiera vägtullar och, när det gäller vägavgifter, åtminstone årsavgifterna efter fordonens koldioxidutsläpp och förorenande utsläpp i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII.




  2a.
     
  Medlemsstaterna får ta hänsyn till förbättringen av ett fordons miljöprestanda med anknytning till dess omställning för användning av alternativa bränslen. Ett fast abonnemang eller varje annat arrangemang som godkänts av operatören av vägtullsystemet bör göra det möjligt för användarna att dra nytta av en differentiering av vägtullar i syfte att beakta ett fordons miljöprestanda efter omställning. [Ändr. 88]



  3.   Om en förare, eller i förekommande fall transportören,
  inte innehar ett abonnemang eller omfattas av något annat arrangemang som godkänts av operatören eller
  vid en kontroll inte kan förete de fordonsdokument som krävs för att styrka fordonets utsläppsnivåer (intyg om överensstämmelse) i enlighet med kommissionens förordning (EU) .../... (*7), får medlemsstaterna tillämpa vägtullar eller årliga vägavgifter upp till den högsta tillåtna nivån.
  Om relevanta dokument som styrker fordonets utsläppsnivåer tillhandahålls senare ska den eventuella skillnaden mellan de tillämpade vägtullarna eller avgifterna samt korrekt vägtull eller avgift för det berörda fordonet återbetalas. [Ändr. 89]





  3a.
     
  Medlemsstaterna får vidta extraordinära åtgärder i syfte att ta ut avgifter för fordon av historiskt intresse. [Ändr. 90]



  4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9a med avseende på ändring av bilaga VII i syfte att anpassa de metoder som anges i den till den tekniska utvecklingenn
  och ta hänsyn till hur komponenter kan både förbättra trafiksäkerheten och minska koldioxidutsläppen i transportsektorn
  . [Ändr. 91]




  (*7)  Kommissionens förordning (EU) 2017/xxx av den xxx om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 och kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av förordning (EG) nr 692/2008 (EUT L xxx) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.).”" |
| --- | --- |

8.

Följande artikel ska införas som artikel 7ga:

”Artikel 7ga

1.   För lätta fordon får medlemsstaterna till och med den 31 december 2021 differentiera vägtullar och vägavgifter efter fordonets miljöprestanda. [Ändr. 87]

2.   Från och med den 1 januari 2022 ska medlemsstaterna differentiera vägtullar och, när det gäller vägavgifter, åtminstone årsavgifterna efter fordonens koldioxidutsläpp och förorenande utsläpp i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII.

2a.
     
  Medlemsstaterna får ta hänsyn till förbättringen av ett fordons miljöprestanda med anknytning till dess omställning för användning av alternativa bränslen. Ett fast abonnemang eller varje annat arrangemang som godkänts av operatören av vägtullsystemet bör göra det möjligt för användarna att dra nytta av en differentiering av vägtullar i syfte att beakta ett fordons miljöprestanda efter omställning. [Ändr. 88]

3.   Om en förare, eller i förekommande fall transportören,
  inte innehar ett abonnemang eller omfattas av något annat arrangemang som godkänts av operatören eller
  vid en kontroll inte kan förete de fordonsdokument som krävs för att styrka fordonets utsläppsnivåer (intyg om överensstämmelse) i enlighet med kommissionens förordning (EU) .../... (*7), får medlemsstaterna tillämpa vägtullar eller årliga vägavgifter upp till den högsta tillåtna nivån.
  Om relevanta dokument som styrker fordonets utsläppsnivåer tillhandahålls senare ska den eventuella skillnaden mellan de tillämpade vägtullarna eller avgifterna samt korrekt vägtull eller avgift för det berörda fordonet återbetalas. [Ändr. 89]

3a.
     
  Medlemsstaterna får vidta extraordinära åtgärder i syfte att ta ut avgifter för fordon av historiskt intresse. [Ändr. 90]

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9a med avseende på ändring av bilaga VII i syfte att anpassa de metoder som anges i den till den tekniska utvecklingenn
  och ta hänsyn till hur komponenter kan både förbättra trafiksäkerheten och minska koldioxidutsläppen i transportsektorn
  . [Ändr. 91]

(*7)  Kommissionens förordning (EU) 2017/xxx av den xxx om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 och kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av förordning (EG) nr 692/2008 (EUT L xxx) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.).”"

*7

| 9. | Artikel 7h ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska de inledande orden ersättas med följande:
  ”Minst sex månader före införandet av ett väsentligt ändrat vägavgiftsarrangemang ska medlemsstaterna skicka följande till kommissionen:” |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 7h ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska de inledande orden ersättas med följande:

”Minst sex månader före införandet av ett väsentligt ändrat vägavgiftsarrangemang ska medlemsstaterna skicka följande till kommissionen:”

| aa) | I artikel 7h.1 a ska följande strecksats läggas till:










  ”— | Entydiga uppgifter om interoperabiliteten hos den fordonsbaserade utrustning som fordon har för att betala vägavgifter och vägtullar. Skälen till att annan fordonsbaserad utrustning som används i andra medlemsstater inte kan användas inom ramen för detta vägtullsarrangemang ska anges.” [Ändr. 92] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

I artikel 7h.1 a ska följande strecksats läggas till:

I artikel 7h.1 a ska följande strecksats läggas till:

”—

”—

Entydiga uppgifter om interoperabiliteten hos den fordonsbaserade utrustning som fordon har för att betala vägavgifter och vägtullar. Skälen till att annan fordonsbaserad utrustning som används i andra medlemsstater inte kan användas inom ramen för detta vägtullsarrangemang ska anges.” [Ändr. 92]

Entydiga uppgifter om interoperabiliteten hos den fordonsbaserade utrustning som fordon har för att betala vägavgifter och vägtullar. Skälen till att annan fordonsbaserad utrustning som används i andra medlemsstater inte kan användas inom ramen för detta vägtullsarrangemang ska anges.”

| ab) | Följande punkt ska läggas till:





  ”1a.
     
  ”Det avtal som reglerar förhållandet mellan koncessionsgivaren och koncessionshavaren syftar till att möjliggöra en anpassning av koncessionsavtalen till förändringar i unionens eller nationella regelverk med avseende på de skyldigheter som fastställs i artiklarna 7c, 7da, 7 g och 7ga i detta direktiv.” [Ändr. 93] |
| --- | --- |

ab)

ab)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”1a.
     
  ”Det avtal som reglerar förhållandet mellan koncessionsgivaren och koncessionshavaren syftar till att möjliggöra en anpassning av koncessionsavtalen till förändringar i unionens eller nationella regelverk med avseende på de skyldigheter som fastställs i artiklarna 7c, 7da, 7 g och 7ga i detta direktiv.” [Ändr. 93]

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Före införandet av ett nytt eller väsentligt ändrat vägtullsarrangemang för uttag av avgifter baserade på externa kostnader ska medlemsstaterna informera kommissionen om det berörda nätet, de planerade avgifterna per fordonskategori och utsläppsklass.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Före införandet av ett nytt eller väsentligt ändrat vägtullsarrangemang för uttag av avgifter baserade på externa kostnader ska medlemsstaterna informera kommissionen om det berörda nätet, de planerade avgifterna per fordonskategori och utsläppsklass.”

| c) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska utgå.

| 10. | Artikel 7i ska ändras på följande sätt:








  -a) | I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:



  ”2.   
  För tunga fordon och lätta lastbilar avsedda för godstransport får
  medlemsstaterna medge rabatter eller avdrag på infrastrukturavgiften under förutsättning att” [Ändr. 94] |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 7i ska ändras på följande sätt:

-a)

-a)

I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:

I punkt 2 ska inledningen ersättas med följande:

”2.   
  För tunga fordon och lätta lastbilar avsedda för godstransport får
  medlemsstaterna medge rabatter eller avdrag på infrastrukturavgiften under förutsättning att” [Ändr. 94]

| a) | I punkt 2 ska led b och c ersättas med följande:






  ”b) | sådana rabatter eller avdrag speglar de faktiska besparingarna i administrativa kostnader som görs vid hantering av återkommande användare jämfört med tillfälliga användare. |
| --- | --- | --- |

a)

I punkt 2 ska led b och c ersättas med följande:

”b)

sådana rabatter eller avdrag speglar de faktiska besparingarna i administrativa kostnader som görs vid hantering av återkommande användare jämfört med tillfälliga användare.

| c) | sådana rabatter eller avdrag överstiger inte
  överstiger

  13


  20

   % av den infrastrukturavgift som betalas av likvärdiga fordon som inte är berättigade till rabatten eller avdraget
  och fordon som används för lokala transporter och/eller vardagstransporter
  .”[Ändr. 95] |
| --- | --- |

c)

sådana rabatter eller avdrag överstiger inte
  överstiger

  13


  20

   % av den infrastrukturavgift som betalas av likvärdiga fordon som inte är berättigade till rabatten eller avdraget
  och fordon som används för lokala transporter och/eller vardagstransporter
  .”[Ändr. 95]

överstiger

överstiger

13

20

och fordon som används för lokala transporter och/eller vardagstransporter

[Ändr. 95]

| aa) | Följande punkt ska införas:





  ”2a.
     
  För lätta fordon, särskilt de som körs frekvent av användare i glesbygd och i utkanten av städer, får medlemsstaterna medge rabatter eller avdrag på infrastrukturavgiften under förutsättning att










  (a) | den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, offentliggjord, tillgänglig för alla användare på lika villkor och


  inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar, |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”2a.
     
  För lätta fordon, särskilt de som körs frekvent av användare i glesbygd och i utkanten av städer, får medlemsstaterna medge rabatter eller avdrag på infrastrukturavgiften under förutsättning att

(a)

den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, offentliggjord, tillgänglig för alla användare på lika villkor och


  inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar,

| b) | sådana rabatter och avdrag bidrar till:










  i) | social sammanhållning, och/eller |
| --- | --- | --- |

b)

sådana rabatter och avdrag bidrar till:

i)

social sammanhållning, och/eller

| ii) | säkerställande av mobiliteten i randområden och/eller avlägsna områden.” [Ändr. 96] |
| --- | --- |

ii)

säkerställande av mobiliteten i randområden och/eller avlägsna områden.” [Ändr. 96]

| ab) | Följande punkt ska införas:





  ”2b.
     
  Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna får införa ett kilometerbaserat schablonmässigt undantag på ett visst vägavsnitt, varvid hänsyn ska tas till rörlighetsmönster och ekonomiskt intresse i randområden, under förutsättning att den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, offentliggörs och görs tillgänglig för användare på lika villkor och inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar.” [Ändr. 97] |
| --- | --- |

ab)

ab)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”2b.
     
  Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna får införa ett kilometerbaserat schablonmässigt undantag på ett visst vägavsnitt, varvid hänsyn ska tas till rörlighetsmönster och ekonomiskt intresse i randområden, under förutsättning att den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, offentliggörs och görs tillgänglig för användare på lika villkor och inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar.” [Ändr. 97]

| b) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

  ”3.   Om inte annat följer av villkoren i artikel 7 g.1 b och 7 g.5, får vägtullsatserna för särskilda projekt av stort europeiskt intresse som anges i bilaga I till beslut nr 1315/2013/EU, differentieras på annat sätt för att säkra sådana projekts lönsamhet, när de är direkt konkurrensutsatta i förhållande till andra transportslag. Den avgiftsstruktur som detta leder till ska vara linjär, proportionell, offentliggjord,
  och
  tillgänglig för alla användare på lika villkor och får inte leda till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar.”[Ändr. 98] |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

”3.   Om inte annat följer av villkoren i artikel 7 g.1 b och 7 g.5, får vägtullsatserna för särskilda projekt av stort europeiskt intresse som anges i bilaga I till beslut nr 1315/2013/EU, differentieras på annat sätt för att säkra sådana projekts lönsamhet, när de är direkt konkurrensutsatta i förhållande till andra transportslag. Den avgiftsstruktur som detta leder till ska vara linjär, proportionell, offentliggjord,
  och
  tillgänglig för alla användare på lika villkor och får inte leda till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar.”[Ändr. 98]

| ba) | Följande punkt ska införas:





  ”3a.
     
  I bergsområden och randområden får medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna differentiera vägtullarna för tunga fordon utifrån de berörda fordonens tillryggalagda sträcka i syfte att minimera den socioekonomiska inverkan, under förutsättning att










  a) | differentieringen utifrån tillryggalagd sträcka tar hänsyn till kort- respektive långdistanstransportens särdrag, i synnerhet möjligheten att byta till andra transportsätt, |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”3a.
     
  I bergsområden och randområden får medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna differentiera vägtullarna för tunga fordon utifrån de berörda fordonens tillryggalagda sträcka i syfte att minimera den socioekonomiska inverkan, under förutsättning att

a)

differentieringen utifrån tillryggalagd sträcka tar hänsyn till kort- respektive långdistanstransportens särdrag, i synnerhet möjligheten att byta till andra transportsätt,

| b) | differentieringen tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, |
| --- | --- |

b)

differentieringen tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt,

| c) | den tekniska utrustningen gör det möjligt att fastställa fordonets inpasserings- och utpasseringspunkt över nationsgränserna.” [Ändr. 99] |
| --- | --- |

c)

den tekniska utrustningen gör det möjligt att fastställa fordonets inpasserings- och utpasseringspunkt över nationsgränserna.” [Ändr. 99]

| 11. | Artikel 7j ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra meningen ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna ska i detta syfte samarbeta för att utarbeta metoder som gör det möjligt för väganvändare att betala vägtullar och vägavgifter dygnet runt, åtminstone

  antingen vid gränsen eller
  vid de större försäljningsställena

  något annat försäljningsställe, med möjlighet till kvitto
  , med hjälp av vanligen förekommande betalningsmedel
  , inbegripet på elektronisk väg
  , i och utanför de medlemsstater där avgifterna tas ut.”[Ändr. 100] |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 7j ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra meningen ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska i detta syfte samarbeta för att utarbeta metoder som gör det möjligt för väganvändare att betala vägtullar och vägavgifter dygnet runt, åtminstone

  antingen vid gränsen eller
  vid de större försäljningsställena

  något annat försäljningsställe, med möjlighet till kvitto
  , med hjälp av vanligen förekommande betalningsmedel
  , inbegripet på elektronisk väg
  , i och utanför de medlemsstater där avgifterna tas ut.”[Ändr. 100]

åtminstone

antingen vid gränsen eller

de större försäljningsställena

något annat försäljningsställe, med möjlighet till kvitto

, inbegripet på elektronisk väg

[Ändr. 100]

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   När en medlemsstat tar ut vägtull för ett fordon, ska totalbeloppet av vägtullen, infrastrukturavgiften, avgiften för externa kostnader och trängselavgiften, i förekommande fall, anges på ett kvitto
  , på begäran,
  som tillhandahålls väganvändaren, om möjligt på elektronisk väg.”[Ändr. 101] |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   När en medlemsstat tar ut vägtull för ett fordon, ska totalbeloppet av vägtullen, infrastrukturavgiften, avgiften för externa kostnader och trängselavgiften, i förekommande fall, anges på ett kvitto
  , på begäran,
  som tillhandahålls väganvändaren, om möjligt på elektronisk väg.”[Ändr. 101]

| c) | I punkt 4 ska första meningen ersättas med följande:
  ”Om det är ekonomiskt möjligt ska medlemsstaterna ta ut och driva in avgifter för externa kostnader och trängselavgifter med hjälp av ett elektroniskt system som uppfyller kraven i artikel 2.1 i direktiv 2004/52/EG.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 4 ska första meningen ersättas med följande:

”Om det är ekonomiskt möjligt ska medlemsstaterna ta ut och driva in avgifter för externa kostnader och trängselavgifter med hjälp av ett elektroniskt system som uppfyller kraven i artikel 2.1 i direktiv 2004/52/EG.”

| 12. | Artikel 7k ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7k
  Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska detta direktiv inte hindra de medlemsstater som inför ett system för vägtullar att föreskriva lämplig kompensation
  , förutsatt att det inte innebär en snedvridning eller negativ inverkan för dem som utför lokala transporter och/eller vardagstransporter
  .”[Ändr. 102] |
| --- | --- |

12.

Artikel 7k ska ersättas med följande:

”Artikel 7k

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska detta direktiv inte hindra de medlemsstater som inför ett system för vägtullar att föreskriva lämplig kompensation
  , förutsatt att det inte innebär en snedvridning eller negativ inverkan för dem som utför lokala transporter och/eller vardagstransporter
  .”[Ändr. 102]

| 13. | I artikel 8 ska punkt 2 ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska hänvisningen till ”artikel 7.7” ersättas med en hänvisning till ”artikel 7a”. |
| --- | --- | --- |

13.

I artikel 8 ska punkt 2 ändras på följande sätt:

a)

I led a ska hänvisningen till ”artikel 7.7” ersättas med en hänvisning till ”artikel 7a”.

| b) | I led b ska ”och 7.2” införas efter ”artikel 7.1”. |
| --- | --- |

b)

I led b ska ”och 7.2” införas efter ”artikel 7.1”.

| 13a. | Följande artikel ska införas:





  ”Artikel 8a




  Övervakning och rapportering





  1.
     
  Varje medlemsstat ska utse en oberoende tillsynsmyndighet för infrastrukturavgifter, med ansvar för att säkerställa efterlevnad av detta direktiv.






  2.
     
  Tillsynsmyndigheten ska säkerställa ekonomisk och finansiell kontroll av koncessionsavtalen, framför allt för att säkerställa efterlevnad av artikel 7b.






  3.
     
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen att tillsynsmyndigheten utsetts.” [Ändr. 103] |
| --- | --- |

13a.

13a.

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

”Artikel 8a

Övervakning och rapportering

1.
     
  Varje medlemsstat ska utse en oberoende tillsynsmyndighet för infrastrukturavgifter, med ansvar för att säkerställa efterlevnad av detta direktiv.

2.
     
  Tillsynsmyndigheten ska säkerställa ekonomisk och finansiell kontroll av koncessionsavtalen, framför allt för att säkerställa efterlevnad av artikel 7b.

3.
     
  Medlemsstaterna ska informera kommissionen att tillsynsmyndigheten utsetts.” [Ändr. 103]

| 14. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:








  -a) | I artikel 9.2 ska inledningen ersättas med följande:



  ”2.   Medlemsstaterna ska besluta om användningen av de intäkter som genereras genom detta direktiv. För att trygga utvecklingen av transportnätet i dess helhet bör

  ska
  inkomsterna från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader, eller ett finansiellt värde motsvarande dessa intäkter, komma transportsektorn till godo och användas
  för skötsel och underhåll av vägnätet och
  för att få hela trafiksystemet att fungera optimalt. I synnerhet bör

  ska
  de intäkter som genereras av avgifterna för externa kostnader, eller ett finansiellt värde motsvarande dessa intäkter, användas för att göra transporterna mer hållbara, däribland ett eller flera av följande:”[Ändr. 104] |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

-a)

-a)

I artikel 9.2 ska inledningen ersättas med följande:

I artikel 9.2 ska inledningen ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska besluta om användningen av de intäkter som genereras genom detta direktiv. För att trygga utvecklingen av transportnätet i dess helhet bör

  ska
  inkomsterna från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader, eller ett finansiellt värde motsvarande dessa intäkter, komma transportsektorn till godo och användas
  för skötsel och underhåll av vägnätet och
  för att få hela trafiksystemet att fungera optimalt. I synnerhet bör

  ska
  de intäkter som genereras av avgifterna för externa kostnader, eller ett finansiellt värde motsvarande dessa intäkter, användas för att göra transporterna mer hållbara, däribland ett eller flera av följande:”[Ändr. 104]

| -aa) | I punkt 2 ska led b ersättas med följande:








  ”b) | minska
  de trafikrelaterade luftföroreningarna och det trafikrelaterade bullret
  ,” [Ändr. 105] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

I punkt 2 ska led b ersättas med följande:

I punkt 2 ska led b ersättas med följande:

”b)

minska
  de trafikrelaterade luftföroreningarna och det trafikrelaterade bullret
  ,” [Ändr. 105]

de trafikrelaterade luftföroreningarna och det trafikrelaterade bullret

” [Ändr. 105]

| -ab) | I punkt 2 ska följande led införas:










  ”ba) | finansiera kollektiva och hållbara transportsätt,” [Ändr. 106] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

I punkt 2 ska följande led införas:

I punkt 2 ska följande led införas:

”ba)

”ba)

finansiera kollektiva och hållbara transportsätt,” [Ändr. 106]

finansiera kollektiva och hållbara transportsätt,”

| -ac) | I punkt 2 ska led e ersättas med följande:








  ”e) | utveckla alternativ infrastruktur
  för alternativa bränslen i enlighet med direktiv 2014/94/EU och alternativa tjänster
  för transportanvändarna och/eller utöka den nuvarande kapaciteten,”[Ändr. 107] |
| --- | --- | --- |

-ac)

-ac)

I punkt 2 ska led e ersättas med följande:

I punkt 2 ska led e ersättas med följande:

”e)

utveckla alternativ infrastruktur
  för alternativa bränslen i enlighet med direktiv 2014/94/EU och alternativa tjänster
  för transportanvändarna och/eller utöka den nuvarande kapaciteten,”[Ändr. 107]

alternativ

för alternativa bränslen i enlighet med direktiv 2014/94/EU och alternativa tjänster

[Ändr. 107]

| -ad) | I punkt 2 ska led f ersättas med följande:








  ”f) | stödja det transeuropeiska transportnätet
  och eliminera flaskhalsar
  ,” [Ändr. 108] |
| --- | --- | --- |

-ad)

-ad)

I punkt 2 ska led f ersättas med följande:

I punkt 2 ska led f ersättas med följande:

”f)

stödja det transeuropeiska transportnätet
  och eliminera flaskhalsar
  ,” [Ändr. 108]

och eliminera flaskhalsar

” [Ändr. 108]

| -ae) | I punkt 2 ska led h ersättas med följande:








  ”h) | förbättra trafiksäkerheten och
  väginfrastruktursäkerheten, och” [Ändr. 109] |
| --- | --- | --- |

-ae)

-ae)

I punkt 2 ska led h ersättas med följande:

I punkt 2 ska led h ersättas med följande:

”h)

förbättra trafiksäkerheten och
  väginfrastruktursäkerheten, och” [Ändr. 109]

väginfrastruktursäkerheten, och”

| -af) | I punkt 2 ska led i ersättas med följande:








  ”i) | tillhandahålla säkra
  och skyddade parkeringar
  .” [Ändr. 110] |
| --- | --- | --- |

-af)

-af)

I punkt 2 ska led i ersättas med följande:

I punkt 2 ska led i ersättas med följande:

”i)

tillhandahålla säkra
  och skyddade parkeringar
  .” [Ändr. 110]

och skyddade parkeringar

” [Ändr. 110]

| a) | I punkt 2 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

a)

I punkt 2 ska andra stycket utgå.

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

  ”3.   Intäkter som genereras av trängselavgifter, eller ett motsvarande finansiellt värde, ska användas för att angripa trängselproblem, bl.a.

  t
  .
  ex
  . genom att [Ändr. 111]







  a) | stödja kollektivtrafikinfrastruktur och -tjänster, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

”3.   Intäkter som genereras av trängselavgifter, eller ett motsvarande finansiellt värde, ska användas för att angripa trängselproblem, bl.a.

  t
  .
  ex
  . genom att [Ändr. 111]

a)

stödja kollektivtrafikinfrastruktur och -tjänster,

| b) | eliminera flaskhalsar
  och felande länkar i näten, på de delar där avgifter tillämpas, och
  i det transeuropeiska transportnätet, och [Ändr. 112] |
| --- | --- |

b)

eliminera flaskhalsar
  och felande länkar i näten, på de delar där avgifter tillämpas, och
  i det transeuropeiska transportnätet, och [Ändr. 112]

| c) | utveckla alternativ infrastruktur
  och multimodala knutpunkter
  för transportanvändarna.”[Ändr. 113] |
| --- | --- |

c)

utveckla alternativ infrastruktur
  och multimodala knutpunkter
  för transportanvändarna.”[Ändr. 113]

| ba) | Följande punkt ska införas:





  ”3a.
     
  Inkomster som genereras från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader ska användas inom det territorium där det vägavsnitt som omfattas av avgifterna befinner sig.” [Ändr. 114] |
| --- | --- |

ba)

ba)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

”3a.
     
  Inkomster som genereras från infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader ska användas inom det territorium där det vägavsnitt som omfattas av avgifterna befinner sig.” [Ändr. 114]

| 15. | Artiklarna 9d och 9e ska ersättas med följande:

  ”Artikel 9d
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9e med avseende på ändring av bilaga 0, beloppen i tabellerna 1 och 2 i bilaga IIIb och formlerna i avsnitt 4.1 och 4.2 i bilaga IIIa, i syfte att anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.


  Artikel 9e

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och artikel 9d ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den [dag då detta direktiv träder i kraft].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 115]



  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och 9d får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och 9d ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

15.

Artiklarna 9d och 9e ska ersättas med följande:

”Artikel 9d

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9e med avseende på ändring av bilaga 0, beloppen i tabellerna 1 och 2 i bilaga IIIb och formlerna i avsnitt 4.1 och 4.2 i bilaga IIIa, i syfte att anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Artikel 9e

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och artikel 9d ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av fem år
  från och med den [dag då detta direktiv träder i kraft].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 115]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och 9d får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 7 g.4, 7ga.4 och 9d ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 16. | Artiklarna 9f och 9 g ska utgå. |
| --- | --- |

16.

Artiklarna 9f och 9 g ska utgå.

| 17. | Artikel 10a ska ersättas med följande:

  ”1.   De belopp i euro som fastställs i bilaga II samt de belopp i cent som fastställs i tabell 1 och 2 i bilaga IIIb ska justeras vartannat år så att hänsyn tas till förändringarna i det EU-omspännande harmoniserade indexet för konsumentpriser exklusive energi och obearbetade livsmedel, som offentliggörs av kommissionen (Eurostat). Den första justeringen ska göras den 31 mars [det år som följer på de två åren efter direktivets ikraftträdande].
  Beloppen ska justeras automatiskt genom att grundbeloppet i euro eller cent höjs med den procentuella förändringen av detta index. De uppkomna beloppen ska rundas av uppåt till närmaste antal hela euro avseende bilaga II och rundas av uppåt till närmaste tiondels cent avseende bilaga IIIb.


  2.   Kommissionen ska offentliggöra de justerade belopp som avses i punkt 1 i Europeiska unionens officiella tidning senast den 31 mars det år som följer på utgången av de två kalenderår som avses i punkt 1. Dessa justerade belopp träder i kraft den första dagen i månaden efter offentliggörandet.” |
| --- | --- |

17.

Artikel 10a ska ersättas med följande:

”1.   De belopp i euro som fastställs i bilaga II samt de belopp i cent som fastställs i tabell 1 och 2 i bilaga IIIb ska justeras vartannat år så att hänsyn tas till förändringarna i det EU-omspännande harmoniserade indexet för konsumentpriser exklusive energi och obearbetade livsmedel, som offentliggörs av kommissionen (Eurostat). Den första justeringen ska göras den 31 mars [det år som följer på de två åren efter direktivets ikraftträdande].

Beloppen ska justeras automatiskt genom att grundbeloppet i euro eller cent höjs med den procentuella förändringen av detta index. De uppkomna beloppen ska rundas av uppåt till närmaste antal hela euro avseende bilaga II och rundas av uppåt till närmaste tiondels cent avseende bilaga IIIb.

2.   Kommissionen ska offentliggöra de justerade belopp som avses i punkt 1 i Europeiska unionens officiella tidning senast den 31 mars det år som följer på utgången av de två kalenderår som avses i punkt 1. Dessa justerade belopp träder i kraft den första dagen i månaden efter offentliggörandet.”

| 18. | Artikel 11 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 11



  -1.
     
  Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna ska på ett så transparent och tydligt sätt som möjligt lämna information om användningen av intäkterna från väganvändarna. [Ändr. 116]



  1.   Varje år ska medlemsstaterna offentliggöra en rapport i aggregerad form om de vägtullar och vägavgifter som tas ut på deras territorium, inklusive information om användningen av intäkterna och kvaliteten på de vägar där vägtullar eller vägavgifter tillämpas, såsom anges i punkterna 2 och 3.


  2.   Den offentliggjorda rapporten enligt punkt 1 ska innehålla information om följande:






  a) | Den avgift för externa kostnader som tas ut och för varje kombination av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod. |
| --- | --- | --- |

18.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

-1.
     
  Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna ska på ett så transparent och tydligt sätt som möjligt lämna information om användningen av intäkterna från väganvändarna. [Ändr. 116]

1.   Varje år ska medlemsstaterna offentliggöra en rapport i aggregerad form om de vägtullar och vägavgifter som tas ut på deras territorium, inklusive information om användningen av intäkterna och kvaliteten på de vägar där vägtullar eller vägavgifter tillämpas, såsom anges i punkterna 2 och 3.

2.   Den offentliggjorda rapporten enligt punkt 1 ska innehålla information om följande:

a)

Den avgift för externa kostnader som tas ut och för varje kombination av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod.

| b) | Infrastrukturavgifternas differentiering beroende på fordonstyp. |
| --- | --- |

b)

Infrastrukturavgifternas differentiering beroende på fordonstyp.

| c) | Den viktade genomsnittliga infrastrukturavgiften och de sammanlagda intäkterna från infrastrukturavgifter, med specificering av varje avvikelse jämfört med de faktiska infrastrukturkostnaderna som härrör från differentieringen av infrastrukturavgifterna. |
| --- | --- |

c)

Den viktade genomsnittliga infrastrukturavgiften och de sammanlagda intäkterna från infrastrukturavgifter, med specificering av varje avvikelse jämfört med de faktiska infrastrukturkostnaderna som härrör från differentieringen av infrastrukturavgifterna.

| d) | De sammanlagda intäkterna från avgifter för externa kostnader. |
| --- | --- |

d)

De sammanlagda intäkterna från avgifter för externa kostnader.

| e) | De sammanlagda intäkterna från trängselavgifter. |
| --- | --- |

e)

De sammanlagda intäkterna från trängselavgifter.

| ea) | De sammanlagda intäkterna från uppräkningar och på vilka vägavsnitt dessa har gjorts. [Ändr. 117] |
| --- | --- |

ea)

De sammanlagda intäkterna från uppräkningar och på vilka vägavsnitt dessa har gjorts. [Ändr. 117]

| f) | De sammanlagda intäkterna från vägtullar och/eller vägavgifter. |
| --- | --- |

f)

De sammanlagda intäkterna från vägtullar och/eller vägavgifter.

| g) | Information om användningen av intäkter som genereras genom tillämpningen av detta direktiv och om hur denna användning har gjort det möjligt för medlemsstaten att uppnå de mål som avses i artikel 9.2 och 9.3. |
| --- | --- |

g)

Information om användningen av intäkter som genereras genom tillämpningen av detta direktiv och om hur denna användning har gjort det möjligt för medlemsstaten att uppnå de mål som avses i artikel 9.2 och 9.3.

| h) | En bedömning baserad på objektiva kriterier av situationen vad gäller underhåll av väginfrastrukturen på medlemsstatens territorium, och dess utveckling sedan den senaste rapporten. |
| --- | --- |

h)

En bedömning baserad på objektiva kriterier av situationen vad gäller underhåll av väginfrastrukturen på medlemsstatens territorium, och dess utveckling sedan den senaste rapporten.

| i) | En bedömning av trängselnivån under rusningstid på det vägnät där vägtull tas ut, baserat på observationer av den faktiska trafiken som gjorts på ett representativt urval överbelastade vägavsnitt av det berörda vägnätet, och dess utveckling sedan den senaste rapporten. |
| --- | --- |

i)

En bedömning av trängselnivån under rusningstid på det vägnät där vägtull tas ut, baserat på observationer av den faktiska trafiken som gjorts på ett representativt urval överbelastade vägavsnitt av det berörda vägnätet, och dess utveckling sedan den senaste rapporten.

3.   För bedömningen av kvaliteten på de delar av vägnätet där vägtullar eller vägavgifter tillämpas ska medlemsstaterna använda nyckeltal. Dessa nyckeltal ska minst omfatta

| a) | vägytans kvalitet, |
| --- | --- |

a)

vägytans kvalitet,

| b) | trafiksäkerhet, och |
| --- | --- |

b)

trafiksäkerhet, och

| c) | trängselnivå. |
| --- | --- |

c)

trängselnivå.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska offentliggöra de resultat som uppnåtts genom återinvesteringen av infrastrukturavgifter och avgifter för externa kostnader och påvisa vilka fördelar som erhållits i form av förbättrad trafiksäkerhet, mindre miljöpåverkan och minskad trängsel. [Ändr. 118]

4.   Inom tre år från [det ändrade direktivets ikraftträdande] ska kommissionen anta en genomförandeakt i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 9c.2, för att fastställa en harmoniserad uppsättning nyckeltal.

5.   Inom sex år från [det ändrade direktivets ikraftträdande] ska kommissionen offentliggöra en rapport baserad på medlemsstaternas tillämpning av de nyckeltal som avses i punkt 4.”

5a.
     
  Inom fem år efter detta direktivs ikraftträdande ska kommissionen lägga fram en rapport om utvecklingen av marknadsandelen för utsläppsfria fordon och därefter revidera, om så krävs, rabattsatserna för utsläppsfria fordon.” [Ändr. 119]

| 19. | Bilagorna ska ändras på följande sätt:






  a) | Bilagorna 0, IIIa, IIIb och IV ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet. |
| --- | --- | --- |

19.

Bilagorna ska ändras på följande sätt:

a)

Bilagorna 0, IIIa, IIIb och IV ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

| b) | Bilagorna V, VI och VII ska läggas till i enlighet med bilagan till det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

Bilagorna V, VI och VII ska läggas till i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den [...] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 188.

1

(2)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 66.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 25 oktober 2018.

3

(4)  Vitbok av den 28 mars 2011 – Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, COM(2011)0144).

4

Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42).

6

(7)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

7

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

(8)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

8

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

(9)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

9

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s. 1).

11

(12)  Kommissionens förordning (EU) 2016/427 av den 10 mars 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (EUT L 82, 31.3.2016, s. 1).

12

(13)  Kommissionens förordning (EU) 2016/646 av den 20 april 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (EUT L 109, 26.4.2016, s. 1).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59).

15

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59).

(16)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

---

BILAGA

| 1. | Bilagorna 0, III, IIIa, IIIb och IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt 3 i bilaga 0 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”3. | ’EURO III-’/’EURO IV-’/’EURO V-fordon’”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilagorna 0, III, IIIa, IIIb och IV ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt 3 i bilaga 0 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken ska ersättas med följande:

”3.

| ii) | I tabellen ska den rad som avser ”EEV-fordon” strykas. |
| --- | --- |

ii)

I tabellen ska den rad som avser ”EEV-fordon” strykas.

| iii) | Följande ska läggas till:
  ”Gränsvärden för Euro VI | Gränsvärden |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4
  (mg/kWh) | NOX (1)

  (mg/kWh) | NH3
  (ppm) | PM (massa)
  (mg/kWh) | Antal partiklar
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 10 |
| WHSC (CI) | 4000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 10 |
| WHTC (PI) | 4000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Observera:
  PI = Gnisttändning (positive ignition).
  CI = Kompressionständning (compression ignition). |

iii)

Följande ska läggas till:

”Gränsvärden för Euro VI

Gränsvärden

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM (massa)

(mg/kWh)

Antal partiklar

(#/kWh)

WHSC (CI)

1500

130

400

10

10

8,0 x 10

WHSC (CI)

4000

160

460

10

10

6,0 x 10

WHTC (PI)

4000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Observera:

PI = Gnisttändning (positive ignition).

CI = Kompressionständning (compression ignition).

| b) | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  i) | Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:






  — | i punkt 2.1 ska den sjätte strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Kostnader ska fördelas på tunga fordon

  de olika fordonstyperna
  på objektiva och öppna grunder med beaktande av andelen trafik med tunga fordon

  varje fordonstyp
  på vägnätet och därmed förknippade kostnader. Fordonskilometer som tillryggaläggs av tunga fordon får i detta syfte anpassas genom objektivt motiverade ’ekvivalensfaktorer’, exempelvis de som föreskrivs i punkt 4 (*1). [Ändr. 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

i)

Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:

—

i punkt 2.1 ska den sjätte strecksatsen ersättas med följande:

”—

Kostnader ska fördelas på tunga fordon

  de olika fordonstyperna
  på objektiva och öppna grunder med beaktande av andelen trafik med tunga fordon

  varje fordonstyp
  på vägnätet och därmed förknippade kostnader. Fordonskilometer som tillryggaläggs av tunga fordon får i detta syfte anpassas genom objektivt motiverade ’ekvivalensfaktorer’, exempelvis de som föreskrivs i punkt 4 (*1). [Ändr. 120]

| — | I punkt 2.2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:






  — | Kostnaderna ska fördelas mellan tunga fordon och annan trafik

  lätta fordon
  på grundval av faktiska och prognostiserade andelar av fordonskilometer och får anpassas genom objektivt motiverade ekvivalensfaktorer enligt punkt 4.” [Ändr. 121] |
| --- | --- | --- |

—

I punkt 2.2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

—

Kostnaderna ska fördelas mellan tunga fordon och annan trafik

  lätta fordon
  på grundval av faktiska och prognostiserade andelar av fordonskilometer och får anpassas genom objektivt motiverade ekvivalensfaktorer enligt punkt 4.” [Ändr. 121]

| ii) | I avsnitt 4 ska rubriken och första strecksatsen ersättas med följande:






  ”4. | ANDEL TRAFIK MED TUNGA FORDON, EKVIVALENSFAKTORER OCH KORREKTIONSMEKANISM






  — | Beräkningen av vägtullarna ska grundas på de tunga fordonens faktiska eller prognostiserade andelar av fordonskilometer, vid behov justerat med ekvivalensfaktorer för att ta vederbörlig hänsyn till de ökade kostnaderna för att anlägga och reparera infrastrukturer som används av tunga fordon.” |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

I avsnitt 4 ska rubriken och första strecksatsen ersättas med följande:

”4.

—

Beräkningen av vägtullarna ska grundas på de tunga fordonens faktiska eller prognostiserade andelar av fordonskilometer, vid behov justerat med ekvivalensfaktorer för att ta vederbörlig hänsyn till de ökade kostnaderna för att anlägga och reparera infrastrukturer som används av tunga fordon.”

| c) | Bilaga IIIa ska ersättas med följande:
  ”BILAGA IIIa
  MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV EN AVGIFT FÖR EXTERNA KOSTNADER
  I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av en avgift för externa kostnader och, i tillämpliga fall, för beräkning av maximal avgift för externa kostnader.
  1.   Berörda delar av vägnätet
  Medlemsstaten ska exakt ange den del eller de delar av dess vägnät där en avgift för externa kostnader ska tas ut.

  Om en medlemsstat avser att ta ut en avgift för externa kostnader endast för en eller flera delar av det vägnät som utgör medlemsstatens del av det transeuropeiska nätet och av medlemsstatens motorvägar, ska dessa delar väljas efter en bedömning som visar







  — | att fordonens användning av de vägar där avgift tas ut för externa kostnader genererar miljöskador som är större än de miljöskador som genereras i genomsnitt enligt en bedömning i enlighet med luftkvalitetsrapportering, nationella utsläppsinventeringar, trafikvolymer och, för buller, i enlighet med direktiv 2002/49/EG, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Bilaga IIIa ska ersättas med följande:

”BILAGA IIIa

MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV EN AVGIFT FÖR EXTERNA KOSTNADER

I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av en avgift för externa kostnader och, i tillämpliga fall, för beräkning av maximal avgift för externa kostnader.

1.   Berörda delar av vägnätet

Medlemsstaten ska exakt ange den del eller de delar av dess vägnät där en avgift för externa kostnader ska tas ut.

Om en medlemsstat avser att ta ut en avgift för externa kostnader endast för en eller flera delar av det vägnät som utgör medlemsstatens del av det transeuropeiska nätet och av medlemsstatens motorvägar, ska dessa delar väljas efter en bedömning som visar

—

att fordonens användning av de vägar där avgift tas ut för externa kostnader genererar miljöskador som är större än de miljöskador som genereras i genomsnitt enligt en bedömning i enlighet med luftkvalitetsrapportering, nationella utsläppsinventeringar, trafikvolymer och, för buller, i enlighet med direktiv 2002/49/EG, eller

| — | att införandet av en avgift för externa kostnader på andra delar av vägnätet skulle kunna inverka negativt på miljön eller trafiksäkerheten, eller att uttag och inkassering av en avgift för externa kostnader i dessa delar skulle föra med sig oproportionerliga kostnader.
  [Ändr. 122] |
| --- | --- |

—

att införandet av en avgift för externa kostnader på andra delar av vägnätet skulle kunna inverka negativt på miljön eller trafiksäkerheten, eller att uttag och inkassering av en avgift för externa kostnader i dessa delar skulle föra med sig oproportionerliga kostnader.
  [Ändr. 122]

2.   Berörda fordon, vägar och tidsperioder

Om en medlemsstat avser att ta ut högre avgifter för externa kostnader än de referensvärden som anges i bilaga IIIb ska den till kommissionen anmäla den klassificering av fordon på vilken differentieringen av avgifter för externa kostnader baseras. Den ska också underrätta kommissionen om det geografiska läget för vägar där högre avgifter för externa kostnader tas ut, nedan kallade

  vägar i tätort (inbegripet motorvägar)

  , och för vägar där lägre avgifter för externa kostnader tas ut, nedan kallade

  interurbana vägar (inbegripet motorvägar)
  .

I tillämpliga fall ska den också meddela kommissionen exakt vilka tidsperioder som motsvarar den nattperiod då en högre avgift för externa bullerkostnader får tas ut för att återspegla större bullerstörningar.

Klassificeringen av vägar som vägar i tätort (inbegripet motorvägar) och interurbana vägar (inbegripet motorvägar) samt fastställandet av tidsperioder ska grundas på objektiva kriterier som hänger samman med i vilken utsträckning vägarna och dess omgivningar drabbas av föroreningar, t.ex. befolkningstäthet och årsgenomsnittet för luftföroreningar (i synnerhet för PM10 och NO2) samt antal dagar (för PM10) och timmar (NO2) då de gränsvärden som fastställs enligt direktiv 2008/50/EG överskrids. De kriterier som används ska anges i meddelandet. [Ändr. 123]

3.   Avgiftsbelopp

Detta avsnitt ska tillämpas om en medlemsstat avser att ta ut avgifter för externa kostnader som överstiger de referensvärden som anges i bilaga IIIb.

För varje fordonsklass, vägtyp och tidsperiod ska medlemsstaten eller, i tillämpliga fall, den oberoende myndigheten fastställa ett enda specifikt belopp. Den resulterande avgiftsstrukturen ska vara transparent, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor. Offentliggörandet ska ske i god tid före genomförandet. Alla parametrar och uppgifter och all annan information som är nödvändig för att förstå hur de externa kostnadsfaktorerna beräknas, ska offentliggöras.

När avgifterna fastställs ska medlemsstaten, eller om så är lämpligt, den oberoende myndigheten, vägledas av principen om effektiv prissättning, dvs. priset ska ligga nära samhällets marginalkostnader till följd av utnyttjandet av det fordon för vilket avgiften tas ut.

Avgiften ska fastställas med beaktande av risken för en omfördelning av trafiken, tillsammans med eventuell negativ inverkan på trafiksäkerhet, miljö och trängsel, samt eventuella lösningar för att minska dessa risker.

Medlemsstaten eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet ska övervaka effektiviteten i avgiftssystemet när det gäller att minska de miljöskador som uppstår till följd av vägtransport. Om så behövs ska den vartannat år anpassa avgiftsstrukturen, och det avgiftsbelopp som fastställts för en viss fordonsklass, vägtyp och tidsperiod, till förändringarna i transportutbudet och efterfrågan.

4.   Externa kostnadsfaktorer

4.1.   Kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar

Om en medlemsstat avser att ta ut avgifter för externa kostnader som är högre än de referensvärden som anges i bilaga IIIb ska denna medlemsstat eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet beräkna den kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar som får täckas av avgifter genom att använda följande formel:

Image 1

där

| — | PCVij | = | kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer), |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram/fordonskilometer), |
| — | PCjk | = | den monetära kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro/gram). |

—

PCVij

=

kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer),

—

EFik

=

emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram/fordonskilometer),

—

PCjk

=

den monetära kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro/gram).

Emissionsfaktorerna ska vara desamma som de som används av medlemsstaten vid upprättandet av de nationella utsläppsinventeringar som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar (*2) (vilket kräver användning av EMEP/EEA:s vägledning för inventering av utsläpp av luftföroreningar ) (*3). De monetära kostnaderna för föroreningar ska bedömas av medlemsstaterna eller, om så är lämpligt, av den oberoende myndighet som avses i artikel 7c.4, med användning av vetenskapligt bevisade metoder.

Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet får tillämpa vetenskapligt bevisade alternativa metoder för att beräkna kostnaderna till följd av luftföroreningar och därvid utnyttja data från mätningar av luftföroreningar samt det lokala värdet av de monetära kostnaderna till följd av luftföroreningar.

4.2.   Kostnad för trafikrelaterat buller

Om en medlemsstat avser att ta ut avgifter för externa kostnader som är högre än de referensvärden som anges i bilaga IIIb ska denna medlemsstat eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet beräkna den kostnad för trafikrelaterat buller som får täckas av avgifter med hjälp av följande formler:

Image 2

där

| — | NCVj = | kostnaden för buller från ett tungt godsfordon på vägtyp j (euro/fordonskilometer), |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | bullerkostnaden för varje person som på vägtyp j utsätts för bullernivå k (euro/person), |
| — | POPk = | antalet personer som dagligen utsätts för bullernivå k per kilometer (person/kilometer), |
| — | WADT = | det viktade trafikgenomsnittet per dag (personbilsekvivalent), |
| — | a och b | är viktningsfaktorer som ska fastställas av medlemsstaten, varvid den viktade genomsnittliga bulleravgiften per fordonskilometer som blir resultatet motsvarar NCVj (dag). |

—

NCVj =

kostnaden för buller från ett tungt godsfordon på vägtyp j (euro/fordonskilometer),

—

NCjk =

bullerkostnaden för varje person som på vägtyp j utsätts för bullernivå k (euro/person),

—

POPk =

antalet personer som dagligen utsätts för bullernivå k per kilometer (person/kilometer),

—

WADT =

det viktade trafikgenomsnittet per dag (personbilsekvivalent),

—

a och b

är viktningsfaktorer som ska fastställas av medlemsstaten, varvid den viktade genomsnittliga bulleravgiften per fordonskilometer som blir resultatet motsvarar NCVj (dag).

Det trafikrelaterade bullret avser bullrets inverkan på folkhälsan kring vägen.

Antalet personer som utsätts för bullernivå k ska hämtas från de strategiska bullerkartor som utarbetats enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2002/49/EG (*4).

Kostnaderna per person som utsätts för bullernivå k ska bedömas av medlemsstaterna eller, om så är lämpligt, av en oberoende myndighet, med användning av vetenskapligt bevisade metoder.

För det viktade trafikgenomsnittet per dag används en ekvivalensfaktor ”e” tunga godsfordon och personbilar som tas fram på grundval av bullernivåerna från en genomsnittlig bil och ett genomsnittligt tungt godsfordon och med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 540/2014 av den 16 april 2014 om motorfordons ljudnivå och om utbytesljuddämpningssystem och om ändring av direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiv 70/157/EEG.

Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet får fastställa differentierade bulleravgifter för att gynna användningen av tystare fordon, förutsatt att detta inte leder till att utländska fordon diskrimineras.

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1)."

(*3)  Europeiska miljöbyråns metod: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eeaguidebook-2016"

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12).”"

| d) | Bilaga IIIb ska ersättas med följande:
  ”BILAGA IIIb

  REFERENSVÄRDEN

  MINIMI

  VÄRDEN FÖR AVGIFTER FÖR EXTERNA KOSTNADER
  I denna bilaga fastställs referensvärden

  minimivärden
  för avgifter för externa kostnader, inklusive kostnaderna för luftförorening och buller. [Ändr. 126]


  Tabell 1: Referensvärden


  Minimivärden

  – avgifter för externa kostnader för tunga godsfordon
  [Ändr. 127]









  Fordonsklass | Cent/fordonskilometer | Vägar i tätort (2) | Interurbana vägar (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga godsfordon med en högsta tillåten
  totalvikt på mindre än 14 ton eller med två axlar | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Mindre förorenande än euro VI | 2,5 | 0,3 |
| Tunga godsfordon med
  en högsta tillåten
  totalvikt på mellan 14 och 28 ton eller med tre axlar | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Mindre förorenande än euro VI | 2,5 | 0,3 |
| Tunga godsfordon med en högsta tillåten
  totalvikt på mellan 28 och 40 ton eller med fyra axlar | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Mindre förorenande än euro VI | 2,5 | 0,3 |
| Tunga godsfordon med en högsta tillåten
  totalvikt på över 40 ton
  eller med 5 axlar eller fler | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Mindre förorenande än euro VI | 2,5 | 0,3 |

d)

Bilaga IIIb ska ersättas med följande:

”BILAGA IIIb

REFERENSVÄRDEN

  MINIMI

  VÄRDEN FÖR AVGIFTER FÖR EXTERNA KOSTNADER

I denna bilaga fastställs referensvärden

  minimivärden
  för avgifter för externa kostnader, inklusive kostnaderna för luftförorening och buller. [Ändr. 126]

Tabell 1: Referensvärden


  Minimivärden

  – avgifter för externa kostnader för tunga godsfordon
  [Ändr. 127]

Fordonsklass

Cent/fordonskilometer

Vägar i tätort (2)

Interurbana vägar (3)

Tunga godsfordon med en högsta tillåten

totalvikt på mindre än 14 ton eller med två axlar

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Mindre förorenande än euro VI

2,5

0,3

Tunga godsfordon med

en högsta tillåten

totalvikt på mellan 14 och 28 ton eller med tre axlar

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Mindre förorenande än euro VI

2,5

0,3

Tunga godsfordon med en högsta tillåten

totalvikt på mellan 28 och 40 ton eller med fyra axlar

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Mindre förorenande än euro VI

2,5

0,3

Tunga godsfordon med en högsta tillåten

totalvikt på över 40 ton

eller med 5 axlar eller fler

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Mindre förorenande än euro VI

2,5

0,3

Tabell 2: Referensvärden


  Minimivärden

  – avgifter för externa kostnader för tunga godsfordon


  bussar [Ändr. 128]

| Fordonsklass | Cent/fordonskilometer | Vägar i tätort (4) | Interurbana vägar (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Buss med en högsta tillåten bruttovikt på 18 ton.
  eller med två axlar | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Mindre förorenande än euro VI | 1,4 | 0,2 |
| Buss med en högsta tillåten bruttovikt som överstiger 18 ton.
  eller med 3 axlar eller fler | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Mindre förorenande än euro VI | 1,4 | 0,2 |

Fordonsklass

Cent/fordonskilometer

Vägar i tätort (4)

Interurbana vägar (5)

Buss med en högsta tillåten bruttovikt på 18 ton.

eller med två axlar

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Mindre förorenande än euro VI

1,4

0,2

Buss med en högsta tillåten bruttovikt som överstiger 18 ton.

eller med 3 axlar eller fler

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Mindre förorenande än euro VI

1,4

0,2

Värdena i tabellerna 1 och 2 får multipliceras med en faktor

  referensfaktor
  upp till två

  fyra
  i bergsområden och kring stora tätortsområden i den mån det är motiverat på grund av lägre spridning, vägarnas stigning, höjden och/eller temperaturinversioner.
  Om det finns vetenskapligt underlag för en högre faktor för bergs- eller tätortsområden kan detta referensvärde ökas på grundval av en detaljerad motivering
  ”[Ändr. 129]

Tabell 3: Minimivärden – avgifter för externa kostnader för personbilar (eurocent/fordonskilometer):

| Fordon | Motor | EURO-klass | Vägar i tätort | Interurbana vägar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dieselbilar | <1,4 l | EURO II | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO III | 1,6 | 0,9 |
| | | EURO IV | 1,3 | 0,7 |
| | | EURO V | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO VI | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 –2,0 l | EURO 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | EURO I | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO II | 1,8 | 0,8 |
| | | EURO III | 1,7 | 0,9 |
| | | EURO IV | 1,4 | 0,7 |
| | | EURO V | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO VI | 0,6 | 0,3 |
| | >2,0 l | EURO 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | EURO I | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO II | 1,8 | 0,9 |
| | | EURO III | 1,7 | 0,9 |
| | | EURO IV | 1,4 | 0,7 |
| | | EURO V | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO VI | 0,6 | 0,3 |
| Bensinbilar | <1,4 l | EURO 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | EURO I | 1,0 | 0,4 |
| | | EURO II | 0,7 | 0,3 |
| | | EURO III | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO IV | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO V | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO VI | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 –2,0 l | EURO 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | EURO I | 1,1 | 0,4 |
| | | EURO II | 0,7 | 0,3 |
| | | EURO III | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO IV | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO V | 0,4 | 0,2 |
| | | EURO VI | 0,4 | 0,2 |
| | >2,0 l | EURO 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | EURO I | 1,0 | 0,4 |
| | | EURO II | 0,5 | 0,3 |
| | | EURO III | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO IV | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO V | 0,4 | 0,2 |
| | | EURO VI | 0,4 | 0,2 |

Fordon

Motor

EURO-klass

Vägar i tätort

Interurbana vägar

Dieselbilar

<1,4 l

EURO II

1,9

0,9

EURO III

1,6

0,9

EURO IV

1,3

0,7

EURO V

0,9

0,5

EURO VI

0,6

0,3

1,4 –2,0 l

EURO 0

3,6

1,0

EURO I

1,9

0,9

EURO II

1,8

0,8

EURO III

1,7

0,9

EURO IV

1,4

0,7

EURO V

0,9

0,5

EURO VI

0,6

0,3

>2,0 l

EURO 0

3,9

1,3

EURO I

1,9

0,9

EURO II

1,8

0,9

EURO III

1,7

0,9

EURO IV

1,4

0,7

EURO V

0,9

0,5

EURO VI

0,6

0,3

Bensinbilar

<1,4 l

EURO 0

3,7

2,4

EURO I

1,0

0,4

EURO II

0,7

0,3

EURO III

0,5

0,2

EURO IV

0,5

0,2

EURO V

0,5

0,2

EURO VI

0,5

0,2

1,4 –2,0 l

EURO 0

3,9

3,0

EURO I

1,1

0,4

EURO II

0,7

0,3

EURO III

0,5

0,2

EURO IV

0,5

0,2

EURO V

0,4

0,2

EURO VI

0,4

0,2

>2,0 l

EURO 0

4,0

3,0

EURO I

1,0

0,4

EURO II

0,5

0,3

EURO III

0,5

0,2

EURO IV

0,5

0,2

EURO V

0,4

0,2

EURO VI

0,4

0,2

[Ändr. 124]

Tabell 4: Minimivärden – avgifter för externa kostnader för lätta nyttofordon (eurocent/fordonskilometer):

| Fordon | EURO-klass | Vägar i tätort | Interurbana vägar |
| --- | --- | --- | --- |
| Bensindrivna lätta nyttofordon | EURO I | 2,4 | 0,7 |
| | EURO II | 1,9 | 0,4 |
| | EURO III | 1,8 | 0,4 |
| | EURO IV | 1,7 | 0,3 |
| | EURO V | 1,6 | 0,3 |
| | EURO VI | 1,6 | 0,3 |
| Dieseldrivna lätta nyttofordon | EURO I | 4,0 | 1,7 |
| | EURO II | 4,1 | 1,7 |
| | EURO III | 3,5 | 1,3 |
| | EURO IV | 3,0 | 1,1 |
| | EURO V | 2,2 | 0,8 |
| | EURO VI | 1,9 | 0,5 |

Fordon

EURO-klass

Vägar i tätort

Interurbana vägar

Bensindrivna lätta nyttofordon

EURO I

2,4

0,7

EURO II

1,9

0,4

EURO III

1,8

0,4

EURO IV

1,7

0,3

EURO V

1,6

0,3

EURO VI

1,6

0,3

Dieseldrivna lätta nyttofordon

EURO I

4,0

1,7

EURO II

4,1

1,7

EURO III

3,5

1,3

EURO IV

3,0

1,1

EURO V

2,2

0,8

EURO VI

1,9

0,5

[Ändr. 125]

| e) | I bilaga IV ska tabellen med rubriken ”FORDONSKOMBINATIONER (LEDADE FORDON OCH FORDONSTÅG)” ersättas med följande:
  ”FORDONSKOMBINATIONER (LEDADE FORDON OCH FORDONSTÅG)









  Drivaxlar utrustade med luftfjädring eller fjädring som erkänns som likvärdig | Andra upphängningssystem för drivaxlarna | Skadeklass |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) | Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) | |
| Minst | Mindre än | Minst | Mindre än | |
| 2 + 1 axlar | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 axlar | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 axlar | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 axlar | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 axlar | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 axlar |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 eller 9 axlar |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III” |

e)

I bilaga IV ska tabellen med rubriken ”FORDONSKOMBINATIONER (LEDADE FORDON OCH FORDONSTÅG)” ersättas med följande:

”FORDONSKOMBINATIONER (LEDADE FORDON OCH FORDONSTÅG)

Drivaxlar utrustade med luftfjädring eller fjädring som erkänns som likvärdig

Andra upphängningssystem för drivaxlarna

Skadeklass

Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton)

Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton)

Minst

Mindre än

Minst

Mindre än

2 + 1 axlar

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 axlar

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 axlar

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 axlar

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 axlar

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 axlar

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 eller 9 axlar

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III”

| ea) | I bilaga IV ska följande stycke läggas till:




  ”För alla motorfordon som drivs med alternativa bränslen ska den högsta tillåtna vikten ökas med den extra vikt som tekniken för det alternativa bränslet kräver, dock högst 1 ton.” [Ändr. 130] |
| --- | --- |

ea)

I bilaga IV ska följande stycke läggas till:

”För alla motorfordon som drivs med alternativa bränslen ska den högsta tillåtna vikten ökas med den extra vikt som tekniken för det alternativa bränslet kräver, dock högst 1 ton.” [Ändr. 130]

| 2. | Följande bilagor V, VI och VII ska läggas till:
  ”BILAGA V
  MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV TRÄNGSELAVGIFT
  I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av trängselavgift.








  1. | Delar av nätet som omfattas av trängselavgift, fordon och tidsperioder som omfattas Medlemsstaterna ska exakt ange följande:






  a) | Den del eller de delar av deras nät som utgör deras andel av det transeuropeiska vägnätet och deras motorvägar enligt artikel 7.1, som ska omfattas av en trängselavgift, i enlighet med artikel 7da.1 och 7da.3. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande bilagor V, VI och VII ska läggas till:

”BILAGA V

MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV TRÄNGSELAVGIFT

I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av trängselavgift.

1.

a)

Den del eller de delar av deras nät som utgör deras andel av det transeuropeiska vägnätet och deras motorvägar enligt artikel 7.1, som ska omfattas av en trängselavgift, i enlighet med artikel 7da.1 och 7da.3.

| b) | Klassificeringen av avsnitt av nätet som omfattas av trängselavgiften som ’storstadsväg’ respektive ’icke-storstadsväg’. Medlemsstaterna ska använda de kriterier som anges i tabell 1 för att fastställa klassificeringen av varje vägsegment.
  Tabell 1: Kriterier för klassificering av vägar i nätet enligt led a som ’storstad’ respektive ’icke-storstad’






  Vägkategori | Kriterium för klassificering |
| --- | --- | --- |
| storstadsväg: | avsnitt av nätet som går genom stora tätortsområden vars befolkning uppgår till 250 000 invånare eller mer. |
| icke-storstadsväg: | avsnitt av nätet som inte kan definieras som storstadsväg. |

b)

Klassificeringen av avsnitt av nätet som omfattas av trängselavgiften som ’storstadsväg’ respektive ’icke-storstadsväg’. Medlemsstaterna ska använda de kriterier som anges i tabell 1 för att fastställa klassificeringen av varje vägsegment.

Tabell 1: Kriterier för klassificering av vägar i nätet enligt led a som ’storstad’ respektive ’icke-storstad’

Vägkategori

Kriterium för klassificering

storstadsväg:

avsnitt av nätet som går genom stora tätortsområden vars befolkning uppgår till 250 000 invånare eller mer.

icke-storstadsväg:

avsnitt av nätet som inte kan definieras som storstadsväg.

| c) | De perioder då avgiften tas ut, för varje enskilt segment. Om olika avgiftsnivåer tillämpas under avgiftsperioden ska medlemsstaterna tydligt ange början och slutet på varje period då en viss avgift tillämpas. |
| --- | --- |

c)

De perioder då avgiften tas ut, för varje enskilt segment. Om olika avgiftsnivåer tillämpas under avgiftsperioden ska medlemsstaterna tydligt ange början och slutet på varje period då en viss avgift tillämpas.

Medlemsstaterna ska använda de ekvivalensfaktorer som anges i tabell 2 för att fastställa förhållandet mellan avgiftsnivåerna för olika avgiftsnivåer för olika fordonskategorier.

Tabell 2: Ekvivalensfaktorer för att fastställa förhållandet mellan trängselavgiftsnivåerna för olika fordonskategorier

| Fordonskategori | Ekvivalensfaktor |
| --- | --- |
| Lätta fordon | 1 |
| Stela tunga godsfordon | 1,9 |
| Bussar | 2,5
  1,5 |
| Ledade tunga godsfordon | 2,9 |

Fordonskategori

Ekvivalensfaktor

Lätta fordon

1

Stela tunga godsfordon

1,9

Bussar

2,5
  1,5

Ledade tunga godsfordon

2,9

[Ändr. 131]

| 2. | Avgiftsbelopp
  För varje fordonskategori, vägsegment och tidsperiod ska medlemsstaten eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet fastställa ett enda specifikt belopp, som fastställs i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 i denna bilaga, med beaktande av motsvarande maxvärde som anges i tabellen i bilaga VI. Den resulterande avgiftsstrukturen ska vara transparent, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor.
  Medlemsstaten ska offentliggöra allt det följande i god tid före införandet av en trängselavgift:






  a) | Alla parametrar, data och andra uppgifter som krävs för att förstå hur klassificeringen av vägar och fordon och fastställandet av tillämpningsperioder för avgiften fastställs. |
| --- | --- | --- |

2.

För varje fordonskategori, vägsegment och tidsperiod ska medlemsstaten eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet fastställa ett enda specifikt belopp, som fastställs i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 1 i denna bilaga, med beaktande av motsvarande maxvärde som anges i tabellen i bilaga VI. Den resulterande avgiftsstrukturen ska vara transparent, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor.

Medlemsstaten ska offentliggöra allt det följande i god tid före införandet av en trängselavgift:

a)

Alla parametrar, data och andra uppgifter som krävs för att förstå hur klassificeringen av vägar och fordon och fastställandet av tillämpningsperioder för avgiften fastställs.

| b) | En uttömmande beskrivning av trängselavgifter som tillämpas på varje fordonskategori på vägsegmentet och för varje tidsperiod. |
| --- | --- |

b)

En uttömmande beskrivning av trängselavgifter som tillämpas på varje fordonskategori på vägsegmentet och för varje tidsperiod.

Medlemsstaterna ska ge kommissionen tillgäng till all informations som offentliggörs enligt led a och b.

Avgiften får fastställas först efter att man beaktat risken för för en omfördelning av trafiken, tillsammans med eventuell negativ inverkan på trafiksäkerhet, miljö och trängsel, samt eventuella lösningar för att minska dessa risker.

Medlemsstaten eller, i tillämpliga fall, en oberoende myndighet ska övervaka effektiviteten i avgiftssystemet när det gäller att minska trängseln. Om så behövs ska den vartannat år anpassa avgiftsstruktur, avgiftsperiod(er) och det specifika avgiftsbelopp som fastställts för varje fordonsklass, vägtyp och tidsperiod, till förändringarna i transportutbudet och efterfrågan.

BILAGA VI

MAXNIVÅ FÖR TRÄNGSELAVGIFTER

I denna bilaga fastställs maxnivån för trängselavgifter.

De maxnivåer som anges i tabellen nedan ska tillämpas på lätta fordon. Avgifterna för andra fordonskategorier ska fastställas genom att den avgift som tillämpas på lättafordon multipliceras med de ekvivalensfaktorer som anges i tabell V.

Tabell: Maxnivå för trängselavgifter för lätta fordon

| Cent/fordonskilometer | Storstadsväg | Icke-storstadsväg |
| --- | --- | --- |
| Motorväg | 67 | 34 |
| Huvudväg | 198 | 66 |

Cent/fordonskilometer

Storstadsväg

Icke-storstadsväg

Motorväg

67

34

Huvudväg

198

66

BILAGA VII

DIFFERENTIERING AV VÄGTULLAR OCH VÄGAVGIFTER FÖR LÄTTA FORDON

I denna bilaga specificeras de utsläppskategorier som ligger till grund för differentieringen av vägtullar och vägavgifter

Förorenande utsläpp ska mätas i enlighet med kommissionens förordning (EU) .../... (*5).

De lägre taxorna ska tillämpas på varje personbil och lätt nyttofordon med specifika CO2utsläpp, mätta i enlighet med i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 (*6), som understiger de nivåer som motsvarar de mål som är tillämpliga på EUflottan som helhet och som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (*7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 (*8).

Tabell: Utsläppskategorier för lätta fordon

| Överensstämm elsefaktor | 1.5-2.1 | 1-1.5 | under 1 | Utsläppsfria fordon |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avgift per km | 10 % under den högsta taxan | 20 % under den högsta taxan | 30 % under den högsta taxan | 75 % under den högsta taxan |

Överensstämm elsefaktor

1.5-2.1

1-1.5

under 1

Utsläppsfria fordon

Avgift per km

10 % under den högsta taxan

20 % under den högsta taxan

30 % under den högsta taxan

75 % under den högsta taxan

(*5)  Kommissionens förordning (EU) .../... av den XXX om ändring av kommissionens förordning (EU) 2017/xxx och Europaparlamentets och rådets direktiv om 2007/46/EG vad gäller utsläpp vid verklig körning från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) [RDE 3] (EUT L ..., ........2017, s. ...)."

(*6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1)."

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 140, 5.6.2009, s. 1)."

(*8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 145, 31.5.2011, s. 1).”"

---

(*1)  Vid tillämpningen av ekvivalensfaktorer får medlemsstaterna ta hänsyn till vägbyggande som utvecklas stegvis eller enligt en livscykelorienterad modell.”

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

(*3)  Europeiska miljöbyråns metod: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eeaguidebook-2016

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12).”

(*5)  Kommissionens förordning (EU) .../... av den XXX om ändring av kommissionens förordning (EU) 2017/xxx och Europaparlamentets och rådets direktiv om 2007/46/EG vad gäller utsläpp vid verklig körning från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) [RDE 3] (EUT L ..., ........2017, s. ...).

(*6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 140, 5.6.2009, s. 1).

(*8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 145, 31.5.2011, s. 1).”’

---

(1)  Tillåten NO2-halt i gränsvärdet för NOx kan fastställas senare.”

(2)  ’Vägar i tätort’ avser områden med en befolkningstäthet mellan 150 och 900 invånare/km2 (medianbefolkningstäthet: 300 invånare/km2).

(3)  ’Interurbana vägar’ avser områden med en befolkningstäthet som understiger 150 invånare/km2.

(4)  ’Vägar i tätort’ avser områden med en befolkningstäthet mellan 150 och 900 invånare/km2 (medianbefolkningstäthet: 300 invånare/km2).

(5)  ’Interurbana vägar’ avser områden med en befolkningstäthet som understiger 150 invånare/km2.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

Främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/50)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (21) angav kommissionen att EU för att kunna uppfylla sina åtaganden från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som hölls i Paris 2015, måste påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn för att säkerställa att utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar stadigt fortsätter sin väg mot nollutsläpp vid mitten av århundradet. Transportsektorns utsläpp av luftföroreningar är dessutom skadliga för människors hälsa och måste minskas kraftigt utan dröjsmål. Detta kan uppnås genom en rad politiska initiativ, inklusive offentlig upphandling av rena fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (21) angav kommissionen att EU för att kunna uppfylla sina åtaganden från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som hölls i Paris 2015, måste påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn för att säkerställa att utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar stadigt fortsätter sin väg mot nollutsläpp vid mitten av århundradet. Transportsektorns utsläpp av luftföroreningar är dessutom skadliga för människors hälsa och måste minskas kraftigt utan dröjsmål. Detta kan uppnås genom en rad politiska initiativ, inklusive offentlig upphandling av rena fordon.

| (2) | I En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (21) angav kommissionen att EU för att kunna uppfylla sina åtaganden från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som hölls i Paris 2015, måste påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn för att säkerställa att utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar stadigt fortsätter sin väg mot nollutsläpp vid mitten av århundradet. Transportsektorns utsläpp av luftföroreningar är dessutom skadliga för människors hälsa och
  miljön och
  måste minskas kraftigt utan dröjsmål. Detta kan uppnås genom en rad politiska initiativ, inklusive
  åtgärder för att stödja en trafikomställning till kollektivtrafik och
  offentlig upphandling av rena fordon. |
| --- | --- |

(2)

I En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (21) angav kommissionen att EU för att kunna uppfylla sina åtaganden från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som hölls i Paris 2015, måste påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn för att säkerställa att utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar stadigt fortsätter sin väg mot nollutsläpp vid mitten av århundradet. Transportsektorns utsläpp av luftföroreningar är dessutom skadliga för människors hälsa och
  miljön och
  måste minskas kraftigt utan dröjsmål. Detta kan uppnås genom en rad politiska initiativ, inklusive
  åtgärder för att stödja en trafikomställning till kollektivtrafik och
  offentlig upphandling av rena fordon.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Såsom aviserades i kommissionens meddelande Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (23) ingår detta förslag i ett andra paket av förslag som kommer att bidra till unionens utveckling mot utsläppssnål rörlighet. Paketet, som presenteras i kommissionens meddelande Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare, omfattar en kombination av utbuds- och efterfrågebaserade åtgärder som ska sätta EU på rätt kurs mot utsläppssnål rörlighet och samtidigt stärka konkurrenskraften för EU:s ekosystem för rörlighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Såsom aviserades i kommissionens meddelande Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (23) ingår detta förslag i ett andra paket av förslag som kommer att bidra till unionens utveckling mot utsläppssnål rörlighet. Paketet, som presenteras i kommissionens meddelande Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare, omfattar en kombination av utbuds- och efterfrågebaserade åtgärder som ska sätta EU på rätt kurs mot utsläppssnål rörlighet och samtidigt stärka konkurrenskraften för EU:s ekosystem för rörlighet.

| (4) | Såsom aviserades i kommissionens meddelande Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (23) ingår detta förslag i ett andra paket av förslag som kommer att bidra till unionens utveckling mot utsläppssnål rörlighet. Paketet, som presenteras i kommissionens meddelande Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare, omfattar en kombination av utbuds- och efterfrågebaserade åtgärder som ska sätta EU på rätt kurs mot utsläppssnål rörlighet och samtidigt stärka konkurrenskraften för EU:s ekosystem för rörlighet.
  Främjandet av hållbara fordon bör ske jämsides med vidareutvecklingen av kollektivtrafik, eftersom detta är det snabbaste och kostnadseffektivaste sättet att minska antalet fordon på vägarna och därmed förbättra luftkvaliteten och minska utsläppen. |
| --- | --- |

(4)

Såsom aviserades i kommissionens meddelande Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (23) ingår detta förslag i ett andra paket av förslag som kommer att bidra till unionens utveckling mot utsläppssnål rörlighet. Paketet, som presenteras i kommissionens meddelande Resultat för utsläppssnål rörlighet – Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare, omfattar en kombination av utbuds- och efterfrågebaserade åtgärder som ska sätta EU på rätt kurs mot utsläppssnål rörlighet och samtidigt stärka konkurrenskraften för EU:s ekosystem för rörlighet.
  Främjandet av hållbara fordon bör ske jämsides med vidareutvecklingen av kollektivtrafik, eftersom detta är det snabbaste och kostnadseffektivaste sättet att minska antalet fordon på vägarna och därmed förbättra luftkvaliteten och minska utsläppen.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Nya tekniska innovationer bidrar till att minska koldioxidutsläppen och främja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn. En ökad användning av utsläppssnåla och utsläppsfria vägfordon kommer
  sannolikt
  att minska utsläppen av koldioxid och vissa andra föroreningar (partiklar, kväveoxider och icke-metankolväten) och
  främja
  konkurrenskraft och tillväxt för det europeiska näringslivet på de växande globala marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Nya tekniska innovationer bidrar till att minska koldioxidutsläppen och främja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn. En ökad användning av utsläppssnåla och utsläppsfria vägfordon kommer
  sannolikt
  att minska utsläppen av koldioxid och vissa andra föroreningar (partiklar, kväveoxider och icke-metankolväten) och
  främja
  konkurrenskraft och tillväxt för det europeiska näringslivet på de växande globala marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon.

| (5) | Nya tekniska innovationer bidrar till att minska koldioxidutsläppen och
  bullerföroreningarna samt till att
  främja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn. En ökad användning av utsläppssnåla och utsläppsfria vägfordon kommer att minska utsläppen av koldioxid och vissa andra föroreningar (partiklar, kväveoxider och icke-metankolväten) och
  därmed förbättra luftkvaliteten i städerna och andra förorenade områden och samtidigt bidra till
  konkurrenskraft och tillväxt för det europeiska näringslivet på de växande globala marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon
  och säkerställa utvecklingen av en infrastruktur för alternativa bränslen. Därtill kommer att principen om teknikneutralitet måste bli själva den grundläggande principen bakom alla insatser avsedda att säkerställa och stimulera till en konkurrensutsatt miljö och uppmuntra fortsatt forskning och innovation inom området. För att minska luftföroreningar och buller samt uppnå unionens luftkvalitetsnormer i städerna och på landsbygden behövs konkreta och ambitiösa politiska strategier och åtgärder, bland annat offentlig upphandling av fordon med rena utsläpp. |
| --- | --- |

(5)

Nya tekniska innovationer bidrar till att minska koldioxidutsläppen och
  bullerföroreningarna samt till att
  främja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn. En ökad användning av utsläppssnåla och utsläppsfria vägfordon kommer att minska utsläppen av koldioxid och vissa andra föroreningar (partiklar, kväveoxider och icke-metankolväten) och
  därmed förbättra luftkvaliteten i städerna och andra förorenade områden och samtidigt bidra till
  konkurrenskraft och tillväxt för det europeiska näringslivet på de växande globala marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon
  och säkerställa utvecklingen av en infrastruktur för alternativa bränslen. Därtill kommer att principen om teknikneutralitet måste bli själva den grundläggande principen bakom alla insatser avsedda att säkerställa och stimulera till en konkurrensutsatt miljö och uppmuntra fortsatt forskning och innovation inom området. För att minska luftföroreningar och buller samt uppnå unionens luftkvalitetsnormer i städerna och på landsbygden behövs konkreta och ambitiösa politiska strategier och åtgärder, bland annat offentlig upphandling av fordon med rena utsläpp.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Beräkningar för när prispariteten mellan förbränningsmotorfordon och ackumulatorfordon inträffar varierar mellan 2020 och 2028. Flera tillverkare av originalutrustning har dessutom gett exempel på prisparitet för vissa nya modeller redan till år 2020. På grund av lägre driftkostnader för ackumulatorfordon inträffar pariteten för den totala ägandekostnaden här före inköpsprispariteten, i normalfallet två till sex år tidigare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Beräkningar för när prispariteten mellan förbränningsmotorfordon och ackumulatorfordon inträffar varierar mellan 2020 och 2028. Flera tillverkare av originalutrustning har dessutom gett exempel på prisparitet för vissa nya modeller redan till år 2020. På grund av lägre driftkostnader för ackumulatorfordon inträffar pariteten för den totala ägandekostnaden här före inköpsprispariteten, i normalfallet två till sex år tidigare.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Marknadsprognoser antyder att rena fordon, t.ex. helt eldrivna bilar, kommer att sjunka betydligt i pris under 2020-talet och bli mycket konkurrenskraftiga och till och med billigare i drift än konventionella fordon, särskilt om man tar hänsyn till den totala ägandekostnaden, på grund av minskade kostnader för batterier, men också på grund av andra kostnadsminskningar som beror på lägre bränsle- och underhållskostnader för ett elfordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Marknadsprognoser antyder att rena fordon, t.ex. helt eldrivna bilar, kommer att sjunka betydligt i pris under 2020-talet och bli mycket konkurrenskraftiga och till och med billigare i drift än konventionella fordon, särskilt om man tar hänsyn till den totala ägandekostnaden, på grund av minskade kostnader för batterier, men också på grund av andra kostnadsminskningar som beror på lägre bränsle- och underhållskostnader för ett elfordon.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Unionen är visserligen en av de ledande regionerna inom forskning och miljöinnovation med högt värde, men Asien och Stillahavsområdet har världens största tillverkare av bussar och batterier. Likaså drivs den globala marknadsutvecklingen inom ackumulatorfordon av marknaderna i Kina och Förenta staterna, som tillsammans står för cirka 60 % av den globala marknaden, jämfört med unionens 28 %. Unionen behöver därför en ambitiös politisk ram för att stimulera innovation och ytterligare främja den europeiska industrins konkurrenskraft och tillväxt på den växande globala marknaden för rena fordon och tillhörande teknisk infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Unionen är visserligen en av de ledande regionerna inom forskning och miljöinnovation med högt värde, men Asien och Stillahavsområdet har världens största tillverkare av bussar och batterier. Likaså drivs den globala marknadsutvecklingen inom ackumulatorfordon av marknaderna i Kina och Förenta staterna, som tillsammans står för cirka 60 % av den globala marknaden, jämfört med unionens 28 %. Unionen behöver därför en ambitiös politisk ram för att stimulera innovation och ytterligare främja den europeiska industrins konkurrenskraft och tillväxt på den växande globala marknaden för rena fordon och tillhörande teknisk infrastruktur.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | Unionen måste öka incitamenten till stöd för teknisk utveckling av hållbara och materialåtervinningsbara batterier, som bör framställas med beaktande av behovet att så långt möjligt minska deras miljöavtryck. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5d)

Unionen måste öka incitamenten till stöd för teknisk utveckling av hållbara och materialåtervinningsbara batterier, som bör framställas med beaktande av behovet att så långt möjligt minska deras miljöavtryck.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 5e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5e) | För att överensstämma med hållbarhetsmålen bör batterier tillverkas med så liten miljöpåverkan som möjligt inom och utanför unionen, vilket särskilt gäller utvinningen av de material som används vid batteritillverkningen. Växthusgasutsläppen under hela produktionsprocessen bör beaktas. Kommissionen bör, i linje med översynen av direktiv 2006/66/EG, lägga fram ambitiösa mål för nivån på materialåtervinning av batterier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5e)

För att överensstämma med hållbarhetsmålen bör batterier tillverkas med så liten miljöpåverkan som möjligt inom och utanför unionen, vilket särskilt gäller utvinningen av de material som används vid batteritillverkningen. Växthusgasutsläppen under hela produktionsprocessen bör beaktas. Kommissionen bör, i linje med översynen av direktiv 2006/66/EG, lägga fram ambitiösa mål för nivån på materialåtervinning av batterier.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Offentliga organ kan genom sin upphandlingspolicy skapa och stödja marknader för innovativa varor och tjänster. I direktiv 2014/24/EU (24) och 2014/25/EU (25) fastställs harmoniserade minimibestämmelser för offentlig upphandling som harmoniserar det sätt på vilket offentliga organ och vissa allmännyttiga företag köper in varor, arbeten och tjänster. Där fastställs i synnerhet totala tröskelvärden för när kontraktsvolymen omfattas av unionslagstiftningen, vilket även gäller för direktivet om rena fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Offentliga organ kan genom sin upphandlingspolicy skapa och stödja marknader för innovativa varor och tjänster. I direktiv 2014/24/EU (24) och 2014/25/EU (25) fastställs harmoniserade minimibestämmelser för offentlig upphandling som harmoniserar det sätt på vilket offentliga organ och vissa allmännyttiga företag köper in varor, arbeten och tjänster. Där fastställs i synnerhet totala tröskelvärden för när kontraktsvolymen omfattas av unionslagstiftningen, vilket även gäller för direktivet om rena fordon.

| (6) | Eftersom myndigheternas utgifter för varor, arbeten och tjänster står för omkring 14 % av BNP, vilket motsvarar runt 1,8 biljoner EUR om året,
  kan offentliga organ genom sin upphandlingspolicy skapa och stödja marknader för innovativa varor och tjänster. I direktiv 2014/24/EU (24) och 2014/25/EU (25) fastställs harmoniserade minimibestämmelser för offentlig upphandling som harmoniserar det sätt på vilket offentliga organ och vissa allmännyttiga företag köper in varor, arbeten och tjänster
  , i enlighet med de miljökrav som gäller för de upphandlade varorna (också fordon)
  . Där fastställs i synnerhet totala tröskelvärden för när kontraktsvolymen omfattas av unionslagstiftningen, vilket även gäller för direktivet om rena fordon.
  För att nå detta mål bör direktivet innehålla tydliga och klara riktlinjer och bestämmelser om en enkel beräkningsmetod för upphandlingsmålen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom myndigheternas utgifter för varor, arbeten och tjänster står för omkring 14 % av BNP, vilket motsvarar runt 1,8 biljoner EUR om året,
  kan offentliga organ genom sin upphandlingspolicy skapa och stödja marknader för innovativa varor och tjänster. I direktiv 2014/24/EU (24) och 2014/25/EU (25) fastställs harmoniserade minimibestämmelser för offentlig upphandling som harmoniserar det sätt på vilket offentliga organ och vissa allmännyttiga företag köper in varor, arbeten och tjänster
  , i enlighet med de miljökrav som gäller för de upphandlade varorna (också fordon)
  . Där fastställs i synnerhet totala tröskelvärden för när kontraktsvolymen omfattas av unionslagstiftningen, vilket även gäller för direktivet om rena fordon.
  För att nå detta mål bör direktivet innehålla tydliga och klara riktlinjer och bestämmelser om en enkel beräkningsmetod för upphandlingsmålen.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | All transport med alternativbränslefordon, också inom kollektivtrafiken, förutsätter att det finns laddnings- och tankningsinfrastruktur att tillgå. Främjandet av infrastruktur för alternativa bränslen för kollektivtrafiken bör därför få en starkare ställning i direktiv 2014/94/EU. Om ingen översyn görs bör kommissionen fastställa en handlingsplan för kollektivtrafikens infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

All transport med alternativbränslefordon, också inom kollektivtrafiken, förutsätter att det finns laddnings- och tankningsinfrastruktur att tillgå. Främjandet av infrastruktur för alternativa bränslen för kollektivtrafiken bör därför få en starkare ställning i direktiv 2014/94/EU. Om ingen översyn görs bör kommissionen fastställa en handlingsplan för kollektivtrafikens infrastruktur.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Medlemsstaterna bör kunna ge systemansvariga för distributionssystem mandat att äga, utveckla, förvalta och driva en minsta kritisk massa av laddningsstationer inom det offentliga området med fri tillgång till alla elleverantörer, för att säkerställa tillräcklig tillgång till laddningsstationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Medlemsstaterna bör kunna ge systemansvariga för distributionssystem mandat att äga, utveckla, förvalta och driva en minsta kritisk massa av laddningsstationer inom det offentliga området med fri tillgång till alla elleverantörer, för att säkerställa tillräcklig tillgång till laddningsstationer.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 6c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6c) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att se efter vilka möjligheter det finns att stödja användningen av fordon med mycket låga utsläpp i allmänna tjänster och få ned driftskostnaderna, till exempel genom att undanta dessa fordon från energiskatter eller bevilja dem sänkt energiskatt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6c)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att se efter vilka möjligheter det finns att stödja användningen av fordon med mycket låga utsläpp i allmänna tjänster och få ned driftskostnaderna, till exempel genom att undanta dessa fordon från energiskatter eller bevilja dem sänkt energiskatt.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Den konsekvensbedömning som gjordes visar fördelarna med att ändra den övergripande styrningsmetoden för upphandling av rena fordon på unionsnivå. Minimimål för upphandling kan vara ett effektivt sätt att uppnå målet att påverka marknadsgenomslaget för rena fordon jämfört med att förlita sig på internalisering av externa kostnader i de övergripande upphandlingsbesluten, men det är också viktigt att beakta miljöaspekter i alla upphandlingsbeslut. Det här tillvägagångssättet är motiverat med tanke på fördelarna för de europeiska medborgarna och företagen på medellång och lång sikt, i den mån som det inte föreskriver användning av någon specifik teknik för upphandlande myndigheter, organ och aktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Den konsekvensbedömning som gjordes visar fördelarna med att ändra den övergripande styrningsmetoden för upphandling av rena fordon på unionsnivå. Minimimål för upphandling kan vara ett effektivt sätt att uppnå målet att påverka marknadsgenomslaget för rena fordon jämfört med att förlita sig på internalisering av externa kostnader i de övergripande upphandlingsbesluten, men det är också viktigt att beakta miljöaspekter i alla upphandlingsbeslut. Det här tillvägagångssättet är motiverat med tanke på fördelarna för de europeiska medborgarna och företagen på medellång och lång sikt, i den mån som det inte föreskriver användning av någon specifik teknik för upphandlande myndigheter, organ och aktörer.

| (8) | Den konsekvensbedömning som gjordes visar fördelarna med att ändra den övergripande styrningsmetoden för upphandling av rena
  och energieffektiva
  fordon på unionsnivå. Minimimål för upphandling kan vara ett effektivt sätt att uppnå målet att påverka marknadsgenomslaget för rena fordon jämfört med att förlita sig på internalisering av externa kostnader i de övergripande upphandlingsbesluten, men det är också viktigt att beakta miljöaspekter i alla upphandlingsbeslut. Det här tillvägagångssättet är motiverat med tanke på fördelarna för de europeiska medborgarna och företagen på medellång och lång sikt, i den mån som det inte föreskriver användning av någon specifik teknik för upphandlande myndigheter, organ och aktörer. |
| --- | --- |

(8)

Den konsekvensbedömning som gjordes visar fördelarna med att ändra den övergripande styrningsmetoden för upphandling av rena
  och energieffektiva
  fordon på unionsnivå. Minimimål för upphandling kan vara ett effektivt sätt att uppnå målet att påverka marknadsgenomslaget för rena fordon jämfört med att förlita sig på internalisering av externa kostnader i de övergripande upphandlingsbesluten, men det är också viktigt att beakta miljöaspekter i alla upphandlingsbeslut. Det här tillvägagångssättet är motiverat med tanke på fördelarna för de europeiska medborgarna och företagen på medellång och lång sikt, i den mån som det inte föreskriver användning av någon specifik teknik för upphandlande myndigheter, organ och aktörer.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | En utvidgning av detta direktivs tillämpningsområden till att inkludera sådant som leasing, hyra
  och
  hyrköp av fordon samt avtal om kollektivtrafik på väg, persontransporter på väg för särskilda ändamål, icke reguljära persontransporter och uthyrning av bussar med förare samt särskilda post- och budtjänster och avfallshämtningstjänster säkerställer att alla relevanta upphandlingsmetoder omfattas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

En utvidgning av detta direktivs tillämpningsområden till att inkludera sådant som leasing, hyra
  och
  hyrköp av fordon samt avtal om kollektivtrafik på väg, persontransporter på väg för särskilda ändamål, icke reguljära persontransporter och uthyrning av bussar med förare samt särskilda post- och budtjänster och avfallshämtningstjänster säkerställer att alla relevanta upphandlingsmetoder omfattas.

| (9) | En utvidgning av detta direktivs tillämpningsområden till att inkludera sådant som leasing, hyra, hyrköp
  och eftermontering
  av fordon samt avtal om kollektivtrafik på väg, persontransporter på väg för särskilda ändamål, icke reguljära persontransporter och uthyrning av bussar med förare samt särskilda post- och budtjänster och avfallshämtningstjänster säkerställer att alla relevanta upphandlingsmetoder omfattas
  , medan de avtal som redan finns inte bör påverkas retroaktivt av detta direktiv. Kommissionen bör dessutom undersöka om det är möjligt med ren upphandling inom andra transportsätt. |
| --- | --- |

(9)

En utvidgning av detta direktivs tillämpningsområden till att inkludera sådant som leasing, hyra, hyrköp
  och eftermontering
  av fordon samt avtal om kollektivtrafik på väg, persontransporter på väg för särskilda ändamål, icke reguljära persontransporter och uthyrning av bussar med förare samt särskilda post- och budtjänster och avfallshämtningstjänster säkerställer att alla relevanta upphandlingsmetoder omfattas
  , medan de avtal som redan finns inte bör påverkas retroaktivt av detta direktiv. Kommissionen bör dessutom undersöka om det är möjligt med ren upphandling inom andra transportsätt.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Nyckelaktörerna förespråkar starkt att definitionen av rena fordon ska beakta minskningskraven avseende
  växthusgaser och luftföroreningar från lätta och tunga fordon. För att säkerställa tillräckliga incitament för att främja marknadsgenomslag för
  utsläppssnåla
  och
  utsläppsfria
  fordon i unionen bör bestämmelserna om offentlig upphandling av sådana enligt denna ändring anpassas till unionslagstiftningens bestämmelser om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar för perioden efter 2020 (26). De åtgärder som vidtas i enlighet med
  det ändrade direktivet
  kommer att bidra till uppfyllande av kraven i dessa standarder. En mer ambitiös strategi för offentlig upphandling
  kan
  ge betydande ytterligare marknadsstimulans. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Nyckelaktörerna förespråkar starkt att definitionen av rena fordon ska beakta minskningskraven avseende
  växthusgaser och luftföroreningar från lätta och tunga fordon. För att säkerställa tillräckliga incitament för att främja marknadsgenomslag för
  utsläppssnåla
  och
  utsläppsfria
  fordon i unionen bör bestämmelserna om offentlig upphandling av sådana enligt denna ändring anpassas till unionslagstiftningens bestämmelser om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar för perioden efter 2020 (26). De åtgärder som vidtas i enlighet med
  det ändrade direktivet
  kommer att bidra till uppfyllande av kraven i dessa standarder. En mer ambitiös strategi för offentlig upphandling
  kan
  ge betydande ytterligare marknadsstimulans.

| (10) | Det ändrade direktivet bör bidra till minskade utsläpp av
  växthusgaser och luftföroreningar från lätta och tunga fordon. För att säkerställa tillräckliga incitament för att främja marknadsgenomslag för
  utsläppsfria
  och
  utsläppssnåla
  fordon i unionen bör bestämmelserna om offentlig upphandling av sådana enligt denna ändring anpassas till unionslagstiftningens bestämmelser om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar för perioden efter 2020 (26). De åtgärder som vidtas i enlighet med
  detta direktiv
  kommer
  också
  att bidra till uppfyllande av kraven i dessa standarder
  och främja utbyggnaden av tillhörande infrastruktur för laddning
  . En mer ambitiös strategi för offentlig upphandling
  kommer att
  ge betydande ytterligare marknadsstimulans. |
| --- | --- |

(10)

Det ändrade direktivet bör bidra till minskade utsläpp av
  växthusgaser och luftföroreningar från lätta och tunga fordon. För att säkerställa tillräckliga incitament för att främja marknadsgenomslag för
  utsläppsfria
  och
  utsläppssnåla
  fordon i unionen bör bestämmelserna om offentlig upphandling av sådana enligt denna ändring anpassas till unionslagstiftningens bestämmelser om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar för perioden efter 2020 (26). De åtgärder som vidtas i enlighet med
  detta direktiv
  kommer
  också
  att bidra till uppfyllande av kraven i dessa standarder
  och främja utbyggnaden av tillhörande infrastruktur för laddning
  . En mer ambitiös strategi för offentlig upphandling
  kommer att
  ge betydande ytterligare marknadsstimulans.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Av omsorg om bättre luftkvalitet i kommunerna måste fordonsparken förnyas och anpassas till standarden för rena fordon. Dessutom kräver principerna för den cirkulära ekonomin en förlängning av produkternas livslängd. Därför bör även fordon som eftermonterats för anpassning till standarden för rena fordon tas med i beräkningen av huruvida de minimimål för upphandling som anges i tabellerna 4 och 5 i bilagan har uppnåtts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Av omsorg om bättre luftkvalitet i kommunerna måste fordonsparken förnyas och anpassas till standarden för rena fordon. Dessutom kräver principerna för den cirkulära ekonomin en förlängning av produkternas livslängd. Därför bör även fordon som eftermonterats för anpassning till standarden för rena fordon tas med i beräkningen av huruvida de minimimål för upphandling som anges i tabellerna 4 och 5 i bilagan har uppnåtts.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Fordon med nollutsläpp av avgaser kan också medföra betydande miljöpåverkan på grund av tillverkningen av komponenter och materialåtervinningsnivån eller effektivitetsnivån inom bränsleproduktionen. Därför bör teknik som bemöter denna utmaning, såsom hållbara och materialåtervinningsbara batterier, få mer stöd för att uppnå de minimimål för upphandling som anges i tabellerna 4 och 5 i bilagan. Forskning och utveckling av sådan teknik bör också främjas i annan unionspolitik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Fordon med nollutsläpp av avgaser kan också medföra betydande miljöpåverkan på grund av tillverkningen av komponenter och materialåtervinningsnivån eller effektivitetsnivån inom bränsleproduktionen. Därför bör teknik som bemöter denna utmaning, såsom hållbara och materialåtervinningsbara batterier, få mer stöd för att uppnå de minimimål för upphandling som anges i tabellerna 4 och 5 i bilagan. Forskning och utveckling av sådan teknik bör också främjas i annan unionspolitik.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 10c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10c) | Koldioxidutsläppen bör redovisas från ”källa till hjul”, för att vi ska få en rättvisande bild av hela leveranskedjan för bränslen, från utvinningen av dem till förbrukningen av dem. På det sättet får vi en klarare bild av vilka sammanlagda utsläpp ett enskilt fordon ger upphov till. Kommissionen bör därför, senast den 31 december 2022, fastställa en metod för att registrera från ”källa till hjul”-utsläpp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10c)

Koldioxidutsläppen bör redovisas från ”källa till hjul”, för att vi ska få en rättvisande bild av hela leveranskedjan för bränslen, från utvinningen av dem till förbrukningen av dem. På det sättet får vi en klarare bild av vilka sammanlagda utsläpp ett enskilt fordon ger upphov till. Kommissionen bör därför, senast den 31 december 2022, fastställa en metod för att registrera från ”källa till hjul”-utsläpp.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Lätta
  och tunga fordon används för olika ändamål och har olika nivåer av marknadsmognad och det är en fördel om bestämmelserna om offentlig upphandling tar hänsyn till dessa skillnader.
  Konsekvensbedömningen visade att det finns ett mervärde i att anta ett tillvägagångssätt baserat på alternativa bränslen till dess att det på unionsnivå fastställts teknikneutrala krav avseende koldioxidutsläpp från tunga fordon, vilket kommissionen avser att föreslå i framtiden. I konsekvensbedömningen konstaterades också
  att marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria stadsbussar karakteriseras av
  ökande marknadsmognad
  , medan marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria lastbilar befinner sig i ett
  tidigare
  stadium av marknadsutveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Lätta
  och tunga fordon används för olika ändamål och har olika nivåer av marknadsmognad och det är en fördel om bestämmelserna om offentlig upphandling tar hänsyn till dessa skillnader.
  Konsekvensbedömningen visade att det finns ett mervärde i att anta ett tillvägagångssätt baserat på alternativa bränslen till dess att det på unionsnivå fastställts teknikneutrala krav avseende koldioxidutsläpp från tunga fordon, vilket kommissionen avser att föreslå i framtiden. I konsekvensbedömningen konstaterades också
  att marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria stadsbussar karakteriseras av
  ökande marknadsmognad
  , medan marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria lastbilar befinner sig i ett
  tidigare
  stadium av marknadsutveckling.

| (11) | Två- och trehjulingar, lätta
  och tunga fordon används för olika ändamål och har olika nivåer av marknadsmognad, och det är en fördel om bestämmelserna om offentlig upphandling tar hänsyn till dessa skillnader.
  Man kan också konstatera
  att marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria stadsbussar karakteriseras av
  framsteg på sistone
  , medan marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria lastbilar befinner sig i ett
  inledande
  stadium av marknadsutveckling. |
| --- | --- |

(11)

Två- och trehjulingar, lätta
  och tunga fordon används för olika ändamål och har olika nivåer av marknadsmognad, och det är en fördel om bestämmelserna om offentlig upphandling tar hänsyn till dessa skillnader.
  Man kan också konstatera
  att marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria stadsbussar karakteriseras av
  framsteg på sistone
  , medan marknaderna för utsläppssnåla och utsläppsfria lastbilar befinner sig i ett
  inledande
  stadium av marknadsutveckling.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Potentialen till utsläppsminskningar enbart genom offentlig upphandling är begränsad, och kollektivtrafiken står bara för en liten andel av transportsektorns utsläpp. Medlemsstaterna bör därför uppmuntras till att reglera de inköp av rena fordon som görs av andra ägare av fordonsparker såsom taxi-, biluthyrnings- och samåkningsföretag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Potentialen till utsläppsminskningar enbart genom offentlig upphandling är begränsad, och kollektivtrafiken står bara för en liten andel av transportsektorns utsläpp. Medlemsstaterna bör därför uppmuntras till att reglera de inköp av rena fordon som görs av andra ägare av fordonsparker såsom taxi-, biluthyrnings- och samåkningsföretag.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Ett fastställande av minimimål för upphandling av rena fordon till 2025 och 2030 på medlemsstatsnivå bör bidra till politisk säkerhet på marknader där det behövs investeringar i utsläppssnål och utsläppsfri rörlighet. Minimimålen främjar skapandet av marknader i hela unionen. De ger tid att anpassa förfarandena för offentlig upphandling och ger en tydlig signal till marknaden. I konsekvensbedömningen konstaterades att medlemsstaterna allt oftare fastställer mål, beroende på sin ekonomiska kapacitet och hur allvarligt problemet är. Olika mål bör fastställas för olika medlemsstater i enlighet med deras ekonomiska kapacitet (bruttonationalprodukt per capita) och exponering för föroreningar (befolkningstäthet i tätorter). Minimimålet för upphandling bör kompletteras med en skyldighet för upphandlande myndigheter, organ och aktörer att beakta relevanta energi- och miljöaspekter i sina upphandlingsförfaranden. Den territoriella konsekvensbedömningen för detta ändrade direktiv visade att effekterna skulle spridas jämnt över unionens regioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Ett fastställande av minimimål för upphandling av rena fordon till 2025 och 2030 på medlemsstatsnivå bör bidra till politisk säkerhet på marknader där det behövs investeringar i utsläppssnål och utsläppsfri rörlighet. Minimimålen främjar skapandet av marknader i hela unionen. De ger tid att anpassa förfarandena för offentlig upphandling och ger en tydlig signal till marknaden. I konsekvensbedömningen konstaterades att medlemsstaterna allt oftare fastställer mål, beroende på sin ekonomiska kapacitet och hur allvarligt problemet är. Olika mål bör fastställas för olika medlemsstater i enlighet med deras ekonomiska kapacitet (bruttonationalprodukt per capita) och exponering för föroreningar (befolkningstäthet i tätorter). Minimimålet för upphandling bör kompletteras med en skyldighet för upphandlande myndigheter, organ och aktörer att beakta relevanta energi- och miljöaspekter i sina upphandlingsförfaranden. Den territoriella konsekvensbedömningen för detta ändrade direktiv visade att effekterna skulle spridas jämnt över unionens regioner.

| (12) | Ett fastställande av minimimål för upphandling av rena fordon
  som ska uppnås
  till 2025 och 2030 på medlemsstatsnivå bör bidra till politisk säkerhet på marknader där det behövs investeringar i utsläppssnål och utsläppsfri rörlighet. Minimimålen främjar skapandet av marknader i hela unionen. De ger tid att anpassa förfarandena för offentlig upphandling och ger en tydlig signal till marknaden. I konsekvensbedömningen konstaterades att medlemsstaterna allt oftare fastställer mål, beroende på sin ekonomiska kapacitet och hur allvarligt problemet är. Olika mål bör fastställas för olika medlemsstater i enlighet med deras ekonomiska kapacitet (bruttonationalprodukt per capita) och exponering för föroreningar (befolkningstäthet i tätorter). Minimimålet för upphandling bör kompletteras med en skyldighet för upphandlande myndigheter, organ och aktörer att beakta relevanta energi- och miljöaspekter i sina upphandlingsförfaranden. Den territoriella konsekvensbedömningen för detta ändrade direktiv visade att effekterna skulle spridas jämnt över unionens regioner. |
| --- | --- |

(12)

Ett fastställande av minimimål för upphandling av rena fordon
  som ska uppnås
  till 2025 och 2030 på medlemsstatsnivå bör bidra till politisk säkerhet på marknader där det behövs investeringar i utsläppssnål och utsläppsfri rörlighet. Minimimålen främjar skapandet av marknader i hela unionen. De ger tid att anpassa förfarandena för offentlig upphandling och ger en tydlig signal till marknaden. I konsekvensbedömningen konstaterades att medlemsstaterna allt oftare fastställer mål, beroende på sin ekonomiska kapacitet och hur allvarligt problemet är. Olika mål bör fastställas för olika medlemsstater i enlighet med deras ekonomiska kapacitet (bruttonationalprodukt per capita) och exponering för föroreningar (befolkningstäthet i tätorter). Minimimålet för upphandling bör kompletteras med en skyldighet för upphandlande myndigheter, organ och aktörer att beakta relevanta energi- och miljöaspekter i sina upphandlingsförfaranden. Den territoriella konsekvensbedömningen för detta ändrade direktiv visade att effekterna skulle spridas jämnt över unionens regioner.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I sin rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin

   (10a)

  uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att främja strategier för miljöanpassad offentlig upphandling, så att offentliga myndigheter köper in utsläppsfria fordon och fordon med mycket låga utsläpp till den egna fordonsparken eller till (halv)offentliga bilpooler, och att fasa ut nya fordon som släpper ut koldioxid till 2035. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

I sin rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin

   (10a)

  uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att främja strategier för miljöanpassad offentlig upphandling, så att offentliga myndigheter köper in utsläppsfria fordon och fordon med mycket låga utsläpp till den egna fordonsparken eller till (halv)offentliga bilpooler, och att fasa ut nya fordon som släpper ut koldioxid till 2035.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Maximala effekter kan uppnås om den offentliga upphandlingen av rena fordon målinriktas mot områden som har en relativt hög grad av luftföroreningar. Medlemsstaternas offentliga myndigheter uppmanas att särskilt fokusera på dessa områden när de fastställer sina nationella minimimål och att låta tillhörande åtgärder avspeglas i sin rapportering enligt detta ändrade direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Maximala effekter kan uppnås om den offentliga upphandlingen av rena fordon målinriktas mot områden som har en relativt hög grad av luftföroreningar. Medlemsstaternas offentliga myndigheter uppmanas att särskilt fokusera på dessa områden när de fastställer sina nationella minimimål och att låta tillhörande åtgärder avspeglas i sin rapportering enligt detta ändrade direktiv.

| (13) | Maximala effekter kan uppnås om den offentliga upphandlingen av rena fordon målinriktas mot områden som har en relativt hög grad av luftföroreningar
  och buller
  . Medlemsstaternas offentliga myndigheter uppmanas att särskilt fokusera på dessa områden när de fastställer sina nationella minimimål och att låta tillhörande åtgärder avspeglas i sin rapportering enligt detta ändrade direktiv.
  För att inte direktivet ska bli oskäligt betungande och för att uppnå optimala resultat bör de offentliga myndigheterna få lämpligt tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(13)

Maximala effekter kan uppnås om den offentliga upphandlingen av rena fordon målinriktas mot områden som har en relativt hög grad av luftföroreningar
  och buller
  . Medlemsstaternas offentliga myndigheter uppmanas att särskilt fokusera på dessa områden när de fastställer sina nationella minimimål och att låta tillhörande åtgärder avspeglas i sin rapportering enligt detta ändrade direktiv.
  För att inte direktivet ska bli oskäligt betungande och för att uppnå optimala resultat bör de offentliga myndigheterna få lämpligt tekniskt stöd.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Det ändrade direktivet bör bidra till att minska utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, och till att främja ren kollektivtrafik på väg. Det bör inte motverka en utveckling av rena transporter som inte är avsedda att användas på väg, exempelvis spårvagnar och tunnelbanetåg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Det ändrade direktivet bör bidra till att minska utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, och till att främja ren kollektivtrafik på väg. Det bör inte motverka en utveckling av rena transporter som inte är avsedda att användas på väg, exempelvis spårvagnar och tunnelbanetåg.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Om det inte utvecklas säljbara och tekniskt mogna produkter blir det svårt att förverkliga de gränsvärden som fastställs i detta direktiv. För att säkerställa en regelbunden uppdatering av uppgifterna om vilka framsteg som görs bör kommissionen vartannat år lägga fram en rapport med en uppskattning av om det finns säljbara lösningar för rena fordon. Dessutom bör kommissionen och medlemsstaterna ge större bidrag, både av ekonomiskt och annat slag, till att sådana rena fordon snabbare kommer ut på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Om det inte utvecklas säljbara och tekniskt mogna produkter blir det svårt att förverkliga de gränsvärden som fastställs i detta direktiv. För att säkerställa en regelbunden uppdatering av uppgifterna om vilka framsteg som görs bör kommissionen vartannat år lägga fram en rapport med en uppskattning av om det finns säljbara lösningar för rena fordon. Dessutom bör kommissionen och medlemsstaterna ge större bidrag, både av ekonomiskt och annat slag, till att sådana rena fordon snabbare kommer ut på marknaden.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 13c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13c) | Med hänsyn till den avsevärda skillnaden när det gäller privata trafikidkares ekonomiska möjligheter att ta i bruk alternativbränslefordon, som kan vara dyrare, bör det tillhandahållas mekanismer för att säkerställa att offentliga och privata trafikidkare kan delta på likvärdiga villkor i anbuds- och upphandlingsförfaranden, liksom att kostnaderna för uppnåendet av de minimimål för upphandling som fastställs i detta direktiv inte förs över på de lokala myndigheterna, framför allt inte på mindre kommuner, eller leder till att andra får bära kostnadsökningarna genom höjda biljettpriser, höjda lokala skatter eller minskad kollektivtrafik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13c)

Med hänsyn till den avsevärda skillnaden när det gäller privata trafikidkares ekonomiska möjligheter att ta i bruk alternativbränslefordon, som kan vara dyrare, bör det tillhandahållas mekanismer för att säkerställa att offentliga och privata trafikidkare kan delta på likvärdiga villkor i anbuds- och upphandlingsförfaranden, liksom att kostnaderna för uppnåendet av de minimimål för upphandling som fastställs i detta direktiv inte förs över på de lokala myndigheterna, framför allt inte på mindre kommuner, eller leder till att andra får bära kostnadsökningarna genom höjda biljettpriser, höjda lokala skatter eller minskad kollektivtrafik.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Rapporteringen om offentlig upphandling enligt detta ändrade direktiv bör ge en tydlig marknadsöversikt som möjliggör en effektiv övervakning av genomförandet. Den bör inledas med en
  delrapport
  2023 och fortsätta med en första fullständig rapport om genomförandet av minimimålen 2026 och därefter vart tredje år. För att minimera det administrativa arbetet för gemensamma offentliga organ och säkra en ändamålsenlig marknadsöversikt bör enkel rapportering främjas.
  Kommissionen kommer att säkerställa en fullständig rapportering för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon och andra alternativbränslefordon inom ramen för
  unionens gemensamma terminologi vid offentlig upphandling
  . Särskilda koder i den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling kommer att underlätta registreringen och övervakningen i databasen TED (Tender Electronic Daily Database). |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Rapporteringen om offentlig upphandling enligt detta ändrade direktiv bör ge en tydlig marknadsöversikt som möjliggör en effektiv övervakning av genomförandet. Den bör inledas med en
  delrapport
  2023 och fortsätta med en första fullständig rapport om genomförandet av minimimålen 2026 och därefter vart tredje år. För att minimera det administrativa arbetet för gemensamma offentliga organ och säkra en ändamålsenlig marknadsöversikt bör enkel rapportering främjas.
  Kommissionen kommer att säkerställa en fullständig rapportering för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon och andra alternativbränslefordon inom ramen för
  unionens gemensamma terminologi vid offentlig upphandling
  . Särskilda koder i den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling kommer att underlätta registreringen och övervakningen i databasen TED (Tender Electronic Daily Database).

| (15) | Rapporteringen om offentlig upphandling enligt detta ändrade direktiv bör ge en tydlig marknadsöversikt som möjliggör en effektiv övervakning av genomförandet. Den bör inledas med en
  preliminär rapport från medlemsstaterna till kommissionen
  2023
  , som läggs fram inom ramen för rapporter enligt unionens lagstiftningsakter om offentlig upphandling och om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster,
  och fortsätta med en första fullständig rapport om genomförandet av minimimålen 2026 och därefter vart tredje år. För att minimera det administrativa arbetet för gemensamma offentliga organ och säkra en ändamålsenlig marknadsöversikt bör enkel rapportering främjas.
  Dessa rapporter bör innehålla information om de åtgärder som vidtagits
  för
  att genomföra direktiv 2009/33/EG och överensstämma med de kategorier som ingår i
  unionens gemensamma terminologi vid offentlig upphandling.
  Kommissionen bör lägga fram regelbundna rapporter för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2009/33/EG. Kommissionen bör också bedöma om byggnadsplatsmaskiner kan omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2009/33/EG och om så är fallet, utarbeta en metod för att definiera ”rena byggnadsplatsmaskiner”. |
| --- | --- |

(15)

Rapporteringen om offentlig upphandling enligt detta ändrade direktiv bör ge en tydlig marknadsöversikt som möjliggör en effektiv övervakning av genomförandet. Den bör inledas med en
  preliminär rapport från medlemsstaterna till kommissionen
  2023
  , som läggs fram inom ramen för rapporter enligt unionens lagstiftningsakter om offentlig upphandling och om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster,
  och fortsätta med en första fullständig rapport om genomförandet av minimimålen 2026 och därefter vart tredje år. För att minimera det administrativa arbetet för gemensamma offentliga organ och säkra en ändamålsenlig marknadsöversikt bör enkel rapportering främjas.
  Dessa rapporter bör innehålla information om de åtgärder som vidtagits
  för
  att genomföra direktiv 2009/33/EG och överensstämma med de kategorier som ingår i
  unionens gemensamma terminologi vid offentlig upphandling.
  Kommissionen bör lägga fram regelbundna rapporter för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2009/33/EG. Kommissionen bör också bedöma om byggnadsplatsmaskiner kan omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2009/33/EG och om så är fallet, utarbeta en metod för att definiera ”rena byggnadsplatsmaskiner”.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | För att de som utformar den framtida politiken för denna sektor ska ha mer information och få en klarare bild av vilka sammanlagda utsläpp ett enskilt fordon ger upphov till, så att hela värdekedjan fångas upp, bör kommissionen föreslå en metod för att beräkna fordonens koldioxidutsläpp under livscykeln och från ”källa till hjul”. Dessa utsläpp bör beaktas när kommissionen genomför en översyn av direktiv 2009/33/EG och av annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

För att de som utformar den framtida politiken för denna sektor ska ha mer information och få en klarare bild av vilka sammanlagda utsläpp ett enskilt fordon ger upphov till, så att hela värdekedjan fångas upp, bör kommissionen föreslå en metod för att beräkna fordonens koldioxidutsläpp under livscykeln och från ”källa till hjul”. Dessa utsläpp bör beaktas när kommissionen genomför en översyn av direktiv 2009/33/EG och av annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Marknadsgenomslaget för rena fordon kan främjas ytterligare genom målinriktade offentliga stödåtgärder på nationell nivå och unionsnivå, exempelvis genom bättre kunskapsutbyte och anpassning av upphandlingen som gör det möjligt att uppnå en omfattning som är tillräckligt stor för kostnadsminskningar och inflytande på marknaden. Möjligheten att erhålla offentligt stöd för att främja uppbyggnad av nödvändig infrastruktur för distribution av alternativa bränslen erkänns i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd för 2014–2020 (27). Bestämmelserna i fördraget och särskilt artiklarna 107 och 108 i detta kommer emellertid att fortsätta att gälla för sådant offentligt stöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Marknadsgenomslaget för rena fordon kan främjas ytterligare genom målinriktade offentliga stödåtgärder på nationell nivå och unionsnivå, exempelvis genom bättre kunskapsutbyte och anpassning av upphandlingen som gör det möjligt att uppnå en omfattning som är tillräckligt stor för kostnadsminskningar och inflytande på marknaden. Möjligheten att erhålla offentligt stöd för att främja uppbyggnad av nödvändig infrastruktur för distribution av alternativa bränslen erkänns i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd för 2014–2020 (27). Bestämmelserna i fördraget och särskilt artiklarna 107 och 108 i detta kommer emellertid att fortsätta att gälla för sådant offentligt stöd.

| (16) | Marknadsgenomslaget för rena fordon kan främjas ytterligare genom målinriktade offentliga stödåtgärder på nationell nivå och unionsnivå, exempelvis genom bättre kunskapsutbyte och anpassning av upphandlingen som gör det möjligt att uppnå en omfattning som är tillräckligt stor för kostnadsminskningar och inflytande på marknaden.
  Även regionala pilotprojekt bör uppmuntras, särskilt på platser där landsbygds- och stadsområden kopplas samman.
  Möjligheten att erhålla offentligt stöd för att främja uppbyggnad av nödvändig infrastruktur för distribution av alternativa bränslen erkänns i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd för 2014–2020 (27). Bestämmelserna i fördraget och särskilt artiklarna 107 och 108 i detta kommer emellertid att fortsätta att gälla för sådant offentligt stöd. |
| --- | --- |

(16)

Marknadsgenomslaget för rena fordon kan främjas ytterligare genom målinriktade offentliga stödåtgärder på nationell nivå och unionsnivå, exempelvis genom bättre kunskapsutbyte och anpassning av upphandlingen som gör det möjligt att uppnå en omfattning som är tillräckligt stor för kostnadsminskningar och inflytande på marknaden.
  Även regionala pilotprojekt bör uppmuntras, särskilt på platser där landsbygds- och stadsområden kopplas samman.
  Möjligheten att erhålla offentligt stöd för att främja uppbyggnad av nödvändig infrastruktur för distribution av alternativa bränslen erkänns i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd för 2014–2020 (27). Bestämmelserna i fördraget och särskilt artiklarna 107 och 108 i detta kommer emellertid att fortsätta att gälla för sådant offentligt stöd.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att ytterligare minska utsläpp och luftföroreningar bör medlemsstaterna, där så är lämpligt, uppmanas att använda olika incitament och mekanismer för att utveckla fordonsparken även inom andra sektorer än de som regleras i det ändrade direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att ytterligare minska utsläpp och luftföroreningar bör medlemsstaterna, där så är lämpligt, uppmanas att använda olika incitament och mekanismer för att utveckla fordonsparken även inom andra sektorer än de som regleras i det ändrade direktivet.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Medlemsstaterna bör säkerställa att kostnaderna för att uppnå de minimimål för upphandling som fastställs i detta direktiv inte förs över på de lokala myndigheterna och att de upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna får tillräckligt med ekonomiska resurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Medlemsstaterna bör säkerställa att kostnaderna för att uppnå de minimimål för upphandling som fastställs i detta direktiv inte förs över på de lokala myndigheterna och att de upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna får tillräckligt med ekonomiska resurser.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 16c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16c) | Det är oumbärligt med riktade stödåtgärder för upphandlingen av rena fordon. För att bidra till att nå målen i detta direktiv ska medlemsstaterna öka sina ekonomiska och icke-ekonomiska incitament för att påskynda marknadsgenomslaget för rena fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16c)

Det är oumbärligt med riktade stödåtgärder för upphandlingen av rena fordon. För att bidra till att nå målen i detta direktiv ska medlemsstaterna öka sina ekonomiska och icke-ekonomiska incitament för att påskynda marknadsgenomslaget för rena fordon.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 16d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16d) | Införandet av minimimål för upphandling av lätta och tunga fordon genom detta direktiv kräver ytterligare ekonomiska resurser för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Därför bör man i unionens budget- och finanspolitik efter 2020 beakta detta och tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Detta bör återspeglas i den framtida fleråriga budgetramen och i reglerna om hållbar finansiering och unionens finansiella institutioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16d)

Införandet av minimimål för upphandling av lätta och tunga fordon genom detta direktiv kräver ytterligare ekonomiska resurser för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Därför bör man i unionens budget- och finanspolitik efter 2020 beakta detta och tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Detta bör återspeglas i den framtida fleråriga budgetramen och i reglerna om hållbar finansiering och unionens finansiella institutioner.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 16e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16e) | För att säkerställa att offentliga myndigheter får incitament till köp av rena fordon och att medlemsstaterna investerar i utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen, men också för att inte dessa köp ska leda till högre priser för passagerarna bör unionen, i sin budget- och finanspolitik efter 2020, ge stöd till upphandlande enheter. Detta bör återspeglas i den framtida fleråriga budgetramen och i reglerna om hållbar finansiering och unionens finansiella institutioner. Dessutom bör medlemsstaterna utöka sina ekonomiska och andra incitament, och planera in miljörevisioner, för att påskynda marknadsgenomslaget för rena fordon. Detta kommer att minska de höga initialinvesteringarna i omläggningen av infrastrukturen och stödja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16e)

För att säkerställa att offentliga myndigheter får incitament till köp av rena fordon och att medlemsstaterna investerar i utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen, men också för att inte dessa köp ska leda till högre priser för passagerarna bör unionen, i sin budget- och finanspolitik efter 2020, ge stöd till upphandlande enheter. Detta bör återspeglas i den framtida fleråriga budgetramen och i reglerna om hållbar finansiering och unionens finansiella institutioner. Dessutom bör medlemsstaterna utöka sina ekonomiska och andra incitament, och planera in miljörevisioner, för att påskynda marknadsgenomslaget för rena fordon. Detta kommer att minska de höga initialinvesteringarna i omläggningen av infrastrukturen och stödja utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 16f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16f) | Inom den nuvarande fleråriga budgetramen förfogar unionen över en rad olika medel för att stödja medlemsstater, lokala myndigheter och berörda aktörer i deras övergång till hållbar rörlighet. Under perioden 2014-2020 har unionen avsatt 13,7  miljarder EUR från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till rörlighet i städer. Horisont 2020, som är unionens ramprogram för forskning, kommer att tillhandahålla cirka 200 miljoner EUR till rörlighet i städer och 650 miljoner EUR till smarta städer, och Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att avsätta cirka 200 miljoner EUR till förslagsinfordringar för urbana knutpunkter. Inom nästa fleråriga budgetram bör kommissionen och medlemsstaterna fortsätta att stödja projekt för hållbar rörlighet i städer och stärka nödvändiga synergier mellan olika finansieringskällor och program. Framför allt måste kopplingarna mellan rörlighet i städer, den nya digitala agendan och energiunionen förstärkas, så att exempelvis Fonden för ett sammanlänkat Europa kan finansiera synergiprojekt med en extra medfinansieringssats för transportprojekt som rör energi och telekommunikationer och som medför en enorm potential för projekt i städer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16f)

Inom den nuvarande fleråriga budgetramen förfogar unionen över en rad olika medel för att stödja medlemsstater, lokala myndigheter och berörda aktörer i deras övergång till hållbar rörlighet. Under perioden 2014-2020 har unionen avsatt 13,7  miljarder EUR från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till rörlighet i städer. Horisont 2020, som är unionens ramprogram för forskning, kommer att tillhandahålla cirka 200 miljoner EUR till rörlighet i städer och 650 miljoner EUR till smarta städer, och Fonden för ett sammanlänkat Europa kommer att avsätta cirka 200 miljoner EUR till förslagsinfordringar för urbana knutpunkter. Inom nästa fleråriga budgetram bör kommissionen och medlemsstaterna fortsätta att stödja projekt för hållbar rörlighet i städer och stärka nödvändiga synergier mellan olika finansieringskällor och program. Framför allt måste kopplingarna mellan rörlighet i städer, den nya digitala agendan och energiunionen förstärkas, så att exempelvis Fonden för ett sammanlänkat Europa kan finansiera synergiprojekt med en extra medfinansieringssats för transportprojekt som rör energi och telekommunikationer och som medför en enorm potential för projekt i städer.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 16 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16 g) | En mer målinriktad användning av unionens finansieringsinstrument, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar eller Europeiska investeringsbankens initiativ för rena transportsystem, som kan bidra till finansieringen av fordonsparker och utrustning, bör främjas. För detta ändamål bör tillgången stärkas till teknisk och finansiell rådgivning för lokala myndigheter och aktörer, t.ex. genom Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, Jaspers, Jessica eller det finansiella instrumentet (FI) – Compass, för att de ska kunna öka sin institutionella kapacitet, utarbetandet och genomförandet av projekt, och för att uppnå en optimal användning av unionsmedel och finansieringsinstrument, däribland riskelimineringen av innovativa anbud. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16 g)

En mer målinriktad användning av unionens finansieringsinstrument, såsom Europeiska fonden för strategiska investeringar eller Europeiska investeringsbankens initiativ för rena transportsystem, som kan bidra till finansieringen av fordonsparker och utrustning, bör främjas. För detta ändamål bör tillgången stärkas till teknisk och finansiell rådgivning för lokala myndigheter och aktörer, t.ex. genom Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, Jaspers, Jessica eller det finansiella instrumentet (FI) – Compass, för att de ska kunna öka sin institutionella kapacitet, utarbetandet och genomförandet av projekt, och för att uppnå en optimal användning av unionsmedel och finansieringsinstrument, däribland riskelimineringen av innovativa anbud.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 16h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16h) | Offentliga myndigheter bör också uppmuntras att vid upphandling av fordon tillämpa kriteriet ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” som beskrivs i artikel 82 i direktiv 2014/25/EU, med hänsyn till kostnadseffektivitet under fordonets livstid samt miljömässiga och sociala aspekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16h)

Offentliga myndigheter bör också uppmuntras att vid upphandling av fordon tillämpa kriteriet ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” som beskrivs i artikel 82 i direktiv 2014/25/EU, med hänsyn till kostnadseffektivitet under fordonets livstid samt miljömässiga och sociala aspekter.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 16i (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16i) | I syfte att maximera effekten av investeringar måste rörlighets- och stadsplaneringen samordnas bättre, t.ex. genom användning av planer för hållbar rörlighet i städer. Planer för hållbar rörlighet i städer är planer som utvecklas inom alla enskilda politikområden och i samarbete med olika förvaltningsnivåer, och sammanför olika transportsätt, trafiksäkerhet, godsdistribution, transportstyrning och intelligenta transportsystem. Planer för hållbar rörlighet i städer kan fylla en viktig funktion när det gäller att uppnå unionens mål att minska koldioxidutsläpp, buller och luftföroreningar. Tillämpningen av sådana planer bör således vara en viktig faktor att beakta vid finansieringen av unionsprojekt på området för stadstransporter, även vid genomförandet av detta ändrade direktiv. Här bör kommissionen, med full respekt för subsidiaritetsprincipen, tillhandahålla den rådgivning och det tekniska stöd som behöriga myndigheter behöver vid utarbetandet av planerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16i)

I syfte att maximera effekten av investeringar måste rörlighets- och stadsplaneringen samordnas bättre, t.ex. genom användning av planer för hållbar rörlighet i städer. Planer för hållbar rörlighet i städer är planer som utvecklas inom alla enskilda politikområden och i samarbete med olika förvaltningsnivåer, och sammanför olika transportsätt, trafiksäkerhet, godsdistribution, transportstyrning och intelligenta transportsystem. Planer för hållbar rörlighet i städer kan fylla en viktig funktion när det gäller att uppnå unionens mål att minska koldioxidutsläpp, buller och luftföroreningar. Tillämpningen av sådana planer bör således vara en viktig faktor att beakta vid finansieringen av unionsprojekt på området för stadstransporter, även vid genomförandet av detta ändrade direktiv. Här bör kommissionen, med full respekt för subsidiaritetsprincipen, tillhandahålla den rådgivning och det tekniska stöd som behöriga myndigheter behöver vid utarbetandet av planerna.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 16j (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16j) | Förutom att främja användningen av rena fordon, är offentliga upphandlingar en drivkraft för nya former av rörlighet. Samtidigt med incitament till rena fordon och påskyndad utbyggnad av infrastruktur i stadsområden kommer digitaliseringen att ge optimalt effektiva passagerar- och godstransporter. Multimodal och delad rörlighet samt integrerade biljettsystem är avgörande för övergången till rörlighet som en tjänst. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16j)

Förutom att främja användningen av rena fordon, är offentliga upphandlingar en drivkraft för nya former av rörlighet. Samtidigt med incitament till rena fordon och påskyndad utbyggnad av infrastruktur i stadsområden kommer digitaliseringen att ge optimalt effektiva passagerar- och godstransporter. Multimodal och delad rörlighet samt integrerade biljettsystem är avgörande för övergången till rörlighet som en tjänst.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | I syfte att uppnå målen i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på uppdatering av bestämmelserna om koldioxidutsläppsnormer för tunga fordon under en femårsperiod med början [För in dagen för ikraftträdandet]. Denna period ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

I syfte att uppnå målen i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på uppdatering av bestämmelserna om koldioxidutsläppsnormer för tunga fordon under en femårsperiod med början [För in dagen för ikraftträdandet]. Denna period ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

utgår

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | I enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (1a)

  bör särskild uppmärksamhet ges åt uppföljningen av de faktiska konsekvenserna av unionens lagstiftning. Utvärderingen av direktiv 2009/33/EG bör vara utgångspunkten för en konsekvensbedömning av olika alternativ för vidare åtgärder. Därför bör kommissionen, på grundval av de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga rönen, bedöma behovet av att se över detta direktiv med hänsyn till fordons koldioxidutsläpp under livscykeln och från ”källa till hjul” för att säkerställa transparens och ansvarighet i samband med uppnåendet av politiska mål, och bör vid behov föreslå nödvändiga förbättringar. Om lämpligt bör kommissionen i detta sammanhang även se över annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

I enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (1a)

  bör särskild uppmärksamhet ges åt uppföljningen av de faktiska konsekvenserna av unionens lagstiftning. Utvärderingen av direktiv 2009/33/EG bör vara utgångspunkten för en konsekvensbedömning av olika alternativ för vidare åtgärder. Därför bör kommissionen, på grundval av de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga rönen, bedöma behovet av att se över detta direktiv med hänsyn till fordons koldioxidutsläpp under livscykeln och från ”källa till hjul” för att säkerställa transparens och ansvarighet i samband med uppnåendet av politiska mål, och bör vid behov föreslå nödvändiga förbättringar. Om lämpligt bör kommissionen i detta sammanhang även se över annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | En stor andel av upphandlingen av kollektivtrafik avser lokala transportorgan som generellt kontrolleras av lokala myndigheter som har ett begränsat ekonomiskt handlingsutrymme. Bestämmelserna om upphandling av rena fordon bör därför varken skapa en extra finansiell börda eller leda till att andra får bära kostnadsökningarna genom höjda biljettpriser, höjda lokala skatter eller minskad kollektivtrafik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

En stor andel av upphandlingen av kollektivtrafik avser lokala transportorgan som generellt kontrolleras av lokala myndigheter som har ett begränsat ekonomiskt handlingsutrymme. Bestämmelserna om upphandling av rena fordon bör därför varken skapa en extra finansiell börda eller leda till att andra får bära kostnadsökningarna genom höjda biljettpriser, höjda lokala skatter eller minskad kollektivtrafik.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 18c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18c) | Unionen måste skydda sina tillverkare mot illojal konkurrens i tredjeländer där unionens tillverkare inte har tillträde till anbudsinfordringar för offentlig upphandling avseende inköp, leasing, hyra eller hyrköp av vägtransportfordon. Därför bör kommissionen noga undersöka illojala konkurrensmetoder i tredjeländer och vidta lämpliga åtgärder för att skydda det europeiska näringslivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18c)

Unionen måste skydda sina tillverkare mot illojal konkurrens i tredjeländer där unionens tillverkare inte har tillträde till anbudsinfordringar för offentlig upphandling avseende inköp, leasing, hyra eller hyrköp av vägtransportfordon. Därför bör kommissionen noga undersöka illojala konkurrensmetoder i tredjeländer och vidta lämpliga åtgärder för att skydda det europeiska näringslivet.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2009/33/EG

Titel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon till stöd för utsläppssnål rörlighet”. | ”Direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon
  inom offentlig upphandling,
  till stöd för utsläppssnål rörlighet” |

Kommissionens förslag

Ändring

”Direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon till stöd för utsläppssnål rörlighet”.

”Direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon
  inom offentlig upphandling,
  till stöd för utsläppssnål rörlighet”

Ändring 45

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 1 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Artikel 1 första stycket ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(1a)

”Enligt detta direktiv ska upphandlande myndigheter, upphandlande enheter och vissa operatörer beakta energi- och miljöpåverkan under hela livscykeln, däribland energianvändning och koldioxidutsläpp, liksom utsläpp av vissa föroreningar, när de köper in vägtransportfordon, i syfte att främja och stimulera marknaden för rena och energieffektiva fordon och förbättra transportsektorns bidrag till
  gemenskapens
  miljö-, klimat- och energipolitik.”

”Enligt detta direktiv ska upphandlande myndigheter, upphandlande enheter och vissa operatörer beakta energi- och miljöpåverkan under hela livscykeln, däribland energianvändning och koldioxidutsläpp, liksom utsläpp av vissa föroreningar, när de köper in
  , leasar, hyr eller hyrköper
  vägtransportfordon, i syfte att främja och stimulera marknaden för rena och energieffektiva fordon och förbättra transportsektorns bidrag till
  unionens
  miljö-, klimat- och energipolitik.”

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 2 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Artikel 2 första stycket ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(1b)

(1b)

Artikel 2 första stycket ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får bevilja undantag från kraven i detta direktiv för inköp av fordon enligt artikel 2.3 i direktiv 2007/46/EG för vilka det på den berörda medlemsstatens territorium inte krävs något typgodkännande eller enskilt godkännande.”

”Medlemsstaterna får bevilja undantag från kraven i detta direktiv för inköp
  , leasing, hyra eller hyrköp
  av fordon enligt artikel 2.3 i direktiv 2007/46/EG för vilka det på den berörda medlemsstatens territorium inte krävs något typgodkännande eller enskilt godkännande.”

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 3 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta direktiv ska tillämpas på avtal om inköp, leasing, hyra
  eller
  hyrköp av vägtransportfordon som görs av | Detta direktiv ska tillämpas på avtal om inköp, leasing, hyra, hyrköp
  eller eftermontering
  av vägtransportfordon som görs av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Detta direktiv ska tillämpas på avtal om inköp, leasing, hyra
  eller
  hyrköp av vägtransportfordon som görs av

eller

Detta direktiv ska tillämpas på avtal om inköp, leasing, hyra, hyrköp
  eller eftermontering
  av vägtransportfordon som görs av

eller eftermontering

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 3 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Europeiska unionens institutioner, byråer och organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Europeiska unionens institutioner, byråer och organ.

Europeiska unionens institutioner, byråer och organ.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 4 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | rent fordon: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

rent fordon:

| 4. | rent fordon: ett fordon
  , oberoende av kategori, som drivs med alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU, med undantag för biodrivmedel som inte framställs från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX till direktiv 2018/... (RED II) eller som framställs från palmolja

   (*)

  , inklusive hybridfordon där el används för enbart en del av fordonets användning i drift samt utsläppssnåla och utsläppsfria fordon. För fordon med förbränningsmotor får utsläpp vid verklig körning (RDE)

   (**)

  som procentandel av utsläppsgränser

   (***)

  inte överstiga 80 %. |
| --- | --- |

4.

rent fordon: ett fordon
  , oberoende av kategori, som drivs med alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU, med undantag för biodrivmedel som inte framställs från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX till direktiv 2018/... (RED II) eller som framställs från palmolja

   (*)

  , inklusive hybridfordon där el används för enbart en del av fordonets användning i drift samt utsläppssnåla och utsläppsfria fordon. För fordon med förbränningsmotor får utsläpp vid verklig körning (RDE)

   (**)

  som procentandel av utsläppsgränser

   (***)

  inte överstiga 80 %.

, oberoende av kategori, som drivs med alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU, med undantag för biodrivmedel som inte framställs från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX till direktiv 2018/... (RED II) eller som framställs från palmolja

*

, inklusive hybridfordon där el används för enbart en del av fordonets användning i drift samt utsläppssnåla och utsläppsfria fordon. För fordon med förbränningsmotor får utsläpp vid verklig körning (RDE)

**

som procentandel av utsläppsgränser

***

inte överstiga 80 %.

| (a) | ett fordon
  i kategori M1 eller M2 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller |
| --- | --- |

(a)

(a)

ett fordon
  i kategori M1 eller M2 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller

i kategori M1 eller M2 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller

| (b) | ett fordon av kategori N1 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller |
| --- | --- |

(b)

(b)

ett fordon av kategori N1 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller

ett fordon av kategori N1 med maximalt koldioxidutsläpp, uttryckt som gram/km, och med utsläpp av föroreningar under faktisk körning som understiger en procentandel av de tillämpliga utsläppsgränser som avses i tabell 2 i bilagan, eller

| (c) | ett fordon av kategorierna M3, N2 eller N3 enligt definitionen i tabell 3 i bilagan.”. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ett fordon av kategorierna M3, N2 eller N3 enligt definitionen i tabell 3 i bilagan.”.

ett fordon av kategorierna M3, N2 eller N3 enligt definitionen i tabell 3 i bilagan.”.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 4 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | utsläppsfritt fordon: ett fordon utan utsläpp av koldioxid, kväveoxid och fina partiklar i avgaser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

utsläppsfritt fordon: ett fordon utan utsläpp av koldioxid, kväveoxid och fina partiklar i avgaser.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 4 – led 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b. | utsläppssnålt fordon: ett fordon med högsta utsläppsnivåer enligt vad som avses i tabell 2 i bilagan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.

4b.

utsläppssnålt fordon: ett fordon med högsta utsläppsnivåer enligt vad som avses i tabell 2 i bilagan.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 4 – led 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4c. | fordon som eftermonteras för anpassning till standarden för rena fordon: ett fordon med en motor som i efterhand har anpassats till standarden för ett rent fordon enligt definitionen i led 4 i den här artikeln. När det gäller en eftermontering av en motor som använder biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2 i i direktiv 2009/28/EG, syntetiska bränslen eller paraffiniska bränslen, måste fordonet uppfylla de senaste Euro-standarderna eller efterföljande standarder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4c.

4c.

fordon som eftermonteras för anpassning till standarden för rena fordon: ett fordon med en motor som i efterhand har anpassats till standarden för ett rent fordon enligt definitionen i led 4 i den här artikeln. När det gäller en eftermontering av en motor som använder biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2 i i direktiv 2009/28/EG, syntetiska bränslen eller paraffiniska bränslen, måste fordonet uppfylla de senaste Euro-standarderna eller efterföljande standarder.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 4a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Följande artikel ska införas som artikel 4a: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

(4)

Följande artikel ska införas som artikel 4a:

utgår

utgår

”Artikel 4a

Delegering av befogenheter

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 8a med avseende på uppdatering av tabell 3 i bilagan med trösklar för koldioxidutsläpp i avgaser och luftföroreningar från tunga fordon så snart de därmed förbundna normerna för koldioxidutsläpp från tunga fordon trätt i kraft på unionsnivå.”.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att inköp, leasing, hyra
  eller
  hyrköp av vägtransportfordon samt avtal om allmän trafik avseende kollektivtrafik på järnväg och väg och avtal om allmän trafik enligt artikel 3 i detta direktiv uppfyller minimimålen för upphandling när det gäller lätta fordon enligt tabell 4 i bilagan och när det gäller tunga fordon enligt tabell 5 i bilagan. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att inköp, leasing, hyra, hyrköp
  eller eftermontering för anpassning till standarden för rena fordon
  av vägtransportfordon samt avtal om allmän trafik avseende kollektivtrafik på järnväg och väg och avtal om allmän trafik enligt artikel 3 i detta direktiv uppfyller minimimålen för upphandling när det gäller
  rena
  lätta fordon enligt tabell 4 i bilagan och när det gäller tunga fordon enligt tabell 5 i bilagan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att inköp, leasing, hyra
  eller
  hyrköp av vägtransportfordon samt avtal om allmän trafik avseende kollektivtrafik på järnväg och väg och avtal om allmän trafik enligt artikel 3 i detta direktiv uppfyller minimimålen för upphandling när det gäller lätta fordon enligt tabell 4 i bilagan och när det gäller tunga fordon enligt tabell 5 i bilagan.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att inköp, leasing, hyra, hyrköp
  eller eftermontering för anpassning till standarden för rena fordon
  av vägtransportfordon samt avtal om allmän trafik avseende kollektivtrafik på järnväg och väg och avtal om allmän trafik enligt artikel 3 i detta direktiv uppfyller minimimålen för upphandling när det gäller
  rena
  lätta fordon enligt tabell 4 i bilagan och när det gäller tunga fordon enligt tabell 5 i bilagan.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vid beräkningen av minimimål för upphandling ska det datum för den offentliga upphandlingen som ska beaktas vara datumet för slutförande av upphandlingsförfarandet genom undertecknande av avtalet. |
| | Minimimål för upphandling ska beräknas som ett genomsnitt av alla avtal som undertecknas mellan dagen efter den dag då detta direktiv införlivas och den 31 december 2024 för den första referensperioden samt mellan den 1 januari 2025 och den 31 december 2029 för den andra referensperioden. |
| | Om nya mål för referensperioden efter den 1 januari 2030 inte har antagits i tid ska målen för 2030 fortsätta att gälla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Vid beräkningen av minimimål för upphandling ska det datum för den offentliga upphandlingen som ska beaktas vara datumet för slutförande av upphandlingsförfarandet genom undertecknande av avtalet.

Minimimål för upphandling ska beräknas som ett genomsnitt av alla avtal som undertecknas mellan dagen efter den dag då detta direktiv införlivas och den 31 december 2024 för den första referensperioden samt mellan den 1 januari 2025 och den 31 december 2029 för den andra referensperioden.

Minimimål för upphandling ska beräknas som ett genomsnitt av alla avtal som undertecknas mellan dagen efter den dag då detta direktiv införlivas och den 31 december 2024 för den första referensperioden samt mellan den 1 januari 2025 och den 31 december 2029 för den andra referensperioden.

Om nya mål för referensperioden efter den 1 januari 2030 inte har antagits i tid ska målen för 2030 fortsätta att gälla.

Om nya mål för referensperioden efter den 1 januari 2030 inte har antagits i tid ska målen för 2030 fortsätta att gälla.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  För att nå upphandlingsmålen ska de upphandlande enheterna tilldela avtal på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, som beskrivs i artikel 82 i direktiv 2014/25/EU. Kravspecifikationerna bör fastställas med fokus inte bara på den totala ägandekostnaden, utan även på andra egenskaper, såsom tillgänglighet, inpassning i stadsbilden, bullernivåer, energieffektivitet samt batteriernas och fordonskomponenternas materialåtervinningsbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  För att nå upphandlingsmålen ska de upphandlande enheterna tilldela avtal på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, som beskrivs i artikel 82 i direktiv 2014/25/EU. Kravspecifikationerna bör fastställas med fokus inte bara på den totala ägandekostnaden, utan även på andra egenskaper, såsom tillgänglighet, inpassning i stadsbilden, bullernivåer, energieffektivitet samt batteriernas och fordonskomponenternas materialåtervinningsbarhet.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 5a




  Finansiella resurser





  1.
     
  Medlemsstaterna ska inom sina territorier tillhandahålla tillräckliga finansieringsinstrument för upphandling av rena fordon och installation av den tillhörande infrastrukturen. Tillhandahållandet av medlen ska följa en grundlig utvärdering av de finansiella behoven hos offentliga myndigheter och upphandlande enheter som är kopplade till upphandlingsmål som fastställts på nationell nivå.






  2.
     
  Unionen ska ställa ytterligare medel till förfogande för att främja användningen av rena fordon och tillhörande infrastruktur i medlemsstaterna.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5a

Finansiella resurser

1.
     
  Medlemsstaterna ska inom sina territorier tillhandahålla tillräckliga finansieringsinstrument för upphandling av rena fordon och installation av den tillhörande infrastrukturen. Tillhandahållandet av medlen ska följa en grundlig utvärdering av de finansiella behoven hos offentliga myndigheter och upphandlande enheter som är kopplade till upphandlingsmål som fastställts på nationell nivå.

2.
     
  Unionen ska ställa ytterligare medel till förfogande för att främja användningen av rena fordon och tillhörande infrastruktur i medlemsstaterna.”

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 5b




  Handlingsplan för alternativa bränslen i kollektivtrafiken





  1.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en handlingsplan för att påskynda inrättandet av laddnings- och tankningsinfrastruktur för tunga fordon som ägs av transportföretag, i deras egna depåer och underhållsområden samt på offentliga platser.






  2.
     
  Denna handlingsplan ska innehålla information om unionens tillgängliga finansieringsinstrument och tydligt beskriva förfarandena, hur ett sådant stöd kan ges, inbegripet kopplingen till befintliga unionsregler för statligt stöd.






  3.
     
  Rapporten ska också innehålla en bedömning av hur unionens finansieringsinstrument kan ses över för att prioritera att kollektivtrafikföretag av alla storlekar får finansiering för att kunna byta ut sina fordon.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5b

Handlingsplan för alternativa bränslen i kollektivtrafiken

1.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en handlingsplan för att påskynda inrättandet av laddnings- och tankningsinfrastruktur för tunga fordon som ägs av transportföretag, i deras egna depåer och underhållsområden samt på offentliga platser.

2.
     
  Denna handlingsplan ska innehålla information om unionens tillgängliga finansieringsinstrument och tydligt beskriva förfarandena, hur ett sådant stöd kan ges, inbegripet kopplingen till befintliga unionsregler för statligt stöd.

3.
     
  Rapporten ska också innehålla en bedömning av hur unionens finansieringsinstrument kan ses över för att prioritera att kollektivtrafikföretag av alla storlekar får finansiering för att kunna byta ut sina fordon.”

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 5c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 5c




  Unionsplattform för gränsöverskridande och gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon




  I syfte att underlätta uppnåendet av de mål som fastställs i bilagan till detta direktiv och uppnå stordriftsfördelar, ska kommissionen inrätta en plattform för gränsöverskridande och gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon. Upphandlande myndigheter, enheter och operatörer som avses i artikel 3 får delta i denna plattform för att gemensamt upphandla fordon. Kommissionen ska se till att plattformen är offentligt tillgänglig och på ett effektivt sätt sammanför alla parter som är intresserade av att slå samman sina resurser. För att underlätta inrättandet och genomförandet av dessa gemensamma upphandlingar ska kommissionen tillhandahålla tekniskt stöd och utarbeta mallar för samarbetsavtal. Kommissionen ska ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 8a för att inrätta unionsplattformen för gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5c)

(5c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5c

Unionsplattform för gränsöverskridande och gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon

I syfte att underlätta uppnåendet av de mål som fastställs i bilagan till detta direktiv och uppnå stordriftsfördelar, ska kommissionen inrätta en plattform för gränsöverskridande och gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon. Upphandlande myndigheter, enheter och operatörer som avses i artikel 3 får delta i denna plattform för att gemensamt upphandla fordon. Kommissionen ska se till att plattformen är offentligt tillgänglig och på ett effektivt sätt sammanför alla parter som är intresserade av att slå samman sina resurser. För att underlätta inrättandet och genomförandet av dessa gemensamma upphandlingar ska kommissionen tillhandahålla tekniskt stöd och utarbeta mallar för samarbetsavtal. Kommissionen ska ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 8a för att inrätta unionsplattformen för gemensam upphandling av utsläppssnåla och energieffektiva vägtransportfordon.”

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 8a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Följande nya artikel ska införas som artikel 8a: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)

(7)

Följande nya artikel ska införas som artikel 8a:

utgår

utgår

”Artikel 8a

”Artikel 8a

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 4a ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med [För in dagen för ikraftträdandet]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 4a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 8

Artikel 1 – led 8

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Artikel 9 ska
  ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

Artikel 9 ska
  ersättas med följande:

ersättas med följande:

| (8) | Artikel 9 ska
  utgå. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 9 ska
  utgå.

utgå.

”1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

3.
     
  Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsfristen för att avge yttrandet, så beslutar eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär.”.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 –led 9 – led a

Artikel 1 –led 9 – led a

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1.   
  Kommissionen
  ska lämna en rapport om
  tillämpningen
  av detta direktiv
  och om de åtgärder som enskilda medlemsstater vidtagit för att genomföra det till Europaparlamentet
  och
  rådet vart tredje år med början den 1 januari 2027, och denna
  rapport
  ska följa på medlemsstaternas rapportering.”
  . | ”1.   
  Medlemsstaterna
  ska
  senast den 18 april 2026, och därefter vart tredje år,
  lämna en rapport
  till kommissionen
  om
  genomförandet
  av detta direktiv
  som en del av de rapporter som avses i artikel 83.3 andra stycket i direktiv 2014/24/EU och artikel 99.3 andra stycket i direktiv 2014/25/EU. Medlemsstaterna ska lämna en preliminär
  rapport
  till kommissionen senast den 18 april 2023
  .” |
| | Dessa rapporter ska innehålla information om de åtgärder som vidtagits för att genomföra direktivet, inklusive information om antal och kategorier av fordon som upphandlats av myndigheter och organ, de samtal som hållits mellan olika förvaltningsnivåer, medlemsstaternas avsikter avseende ovannämnda rapporteringsverksamhet samt varje annan upplysning av värde. |
| | Informationen ska överensstämma med de kategorier som finns i förordning (EG) nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV) som förtecknas i tabell 1 i bilagan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.   
  Kommissionen
  ska lämna en rapport om
  tillämpningen
  av detta direktiv
  och om de åtgärder som enskilda medlemsstater vidtagit för att genomföra det till Europaparlamentet
  och
  rådet vart tredje år med början den 1 januari 2027, och denna
  rapport
  ska följa på medlemsstaternas rapportering.”
  .

”1.   
  Medlemsstaterna
  ska
  senast den 18 april 2026, och därefter vart tredje år,
  lämna en rapport
  till kommissionen
  om
  genomförandet
  av detta direktiv
  som en del av de rapporter som avses i artikel 83.3 andra stycket i direktiv 2014/24/EU och artikel 99.3 andra stycket i direktiv 2014/25/EU. Medlemsstaterna ska lämna en preliminär
  rapport
  till kommissionen senast den 18 april 2023
  .”

Dessa rapporter ska innehålla information om de åtgärder som vidtagits för att genomföra direktivet, inklusive information om antal och kategorier av fordon som upphandlats av myndigheter och organ, de samtal som hållits mellan olika förvaltningsnivåer, medlemsstaternas avsikter avseende ovannämnda rapporteringsverksamhet samt varje annan upplysning av värde.

Dessa rapporter ska innehålla information om de åtgärder som vidtagits för att genomföra direktivet, inklusive information om antal och kategorier av fordon som upphandlats av myndigheter och organ, de samtal som hållits mellan olika förvaltningsnivåer, medlemsstaternas avsikter avseende ovannämnda rapporteringsverksamhet samt varje annan upplysning av värde.

Informationen ska överensstämma med de kategorier som finns i förordning (EG) nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV) som förtecknas i tabell 1 i bilagan.

Informationen ska överensstämma med de kategorier som finns i förordning (EG) nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV) som förtecknas i tabell 1 i bilagan.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 9 – led aa (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Punkt 2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

2.   
  Rapporterna ska innehålla en bedömning av direktivets effekter, särskilt när det gäller de alternativ som avses i artikel 5.3, och behovet av ytterligare åtgärder
  samt
  , om nödvändigt, lämpliga förslag
  .

”2.   
  Kommissionen ska senast den 31 december 2022 föreslå en metod för att beräkna fordons koldioxidutsläpp under livscykeln
  samt
  koldioxidutsläpp från ’källa till hjul’
  .

I rapporterna
  ska kommissionen
  jämföra både det nominella
  och
  det relativa antalet inköpta fordon som motsvarar det bästa alternativet på marknaden sett till energi- och miljöpåverkan under hela livscykeln, inom var och en av de fordonskategorier som anges i tabell 3 i bilagan, med den totala marknaden för dessa fordon samt göra en bedömning av hur de alternativ som anges i artikel 5.3 har påverkat marknaden. Kommissionen ska utvärdera behovet av ytterligare åtgärder, och i förekommande fall inkludera förslag.

I rapporterna

jämföra både det nominella

det relativa antalet inköpta fordon som motsvarar det bästa alternativet på marknaden sett till energi- och miljöpåverkan under hela livscykeln, inom var och en av de fordonskategorier som anges i tabell 3 i bilagan, med den totala marknaden för dessa fordon samt göra en bedömning av hur de alternativ som anges i artikel 5.3 har påverkat marknaden. Kommissionen ska utvärdera behovet av ytterligare åtgärder, och i förekommande fall inkludera förslag.

Senast den 18 april 2027
  ska kommissionen
  se över direktiv 2009/33/EG och annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen
  , med
  beaktande av ett fordons koldioxidutsläpp under livscykeln samt koldioxidutsläpp från ’källa till hjul’
  .”

Senast den 18 april 2027

se över direktiv 2009/33/EG och annan relevant lagstiftning som rör alternativa bränslen

beaktande av ett fordons koldioxidutsläpp under livscykeln samt koldioxidutsläpp från ’källa till hjul’

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 –led 9 – led ab (nytt)

Artikel 1 –led 9 – led ab (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Punkt 3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

3.   Senast den
  dag då den första rapporten läggs fram
  ska kommissionen
  undersöka de alternativ som avses
  i 
  artikel 5.3, presentera en utvärdering
  av
  den metod som avses i artikel 6 och vid behov föreslå lämpliga anpassningar
  .

”3.   Senast den
  18 april 2024, och därefter vart tredje år,
  ska kommissionen
  lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv med närmare uppgifter om de åtgärder som enskilda medlemsstater vidtagit i detta avseende samt utvärdera behovet av ytterligare åtgärder, och rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av detta direktiv
  .”

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led b

Artikel 1 – led 9 – led b

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”4.
     
  Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2026, och därefter vart tredje år, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv. Medlemsstaterna ska lämna en delrapport till kommissionen senast den 1 januari 2023. Rapporten ska innehålla information om de åtgärder som vidtagits för att genomföra direktivet, inklusive information om det antal och de fordonskategorier som upphandlats av myndigheter och organ, de samtal som hållits mellan olika förvaltningsnivåer, medlemsstaternas avsikter avseende ovannämnda rapporteringsverksamhet samt varje annan upplysning av värde. Informationen ska följa de kategorier som anges i förordning nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV)15 såsom anges i bilagan.” | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”4.
     
  Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2026, och därefter vart tredje år, lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv. Medlemsstaterna ska lämna en delrapport till kommissionen senast den 1 januari 2023. Rapporten ska innehålla information om de åtgärder som vidtagits för att genomföra direktivet, inklusive information om det antal och de fordonskategorier som upphandlats av myndigheter och organ, de samtal som hållits mellan olika förvaltningsnivåer, medlemsstaternas avsikter avseende ovannämnda rapporteringsverksamhet samt varje annan upplysning av värde. Informationen ska följa de kategorier som anges i förordning nr 2195/2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV)15 såsom anges i bilagan.”

utgår

utgår

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led b

Artikel 1 – led 9 – led b

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandeakter anta riktlinjer för innehållet i medlemsstaternas rapporter enligt punkt
  4
  .”. | 5.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandeakter anta riktlinjer för innehållet i medlemsstaternas rapporter enligt punkt
  1
  .”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandeakter anta riktlinjer för innehållet i medlemsstaternas rapporter enligt punkt
  4
  .”.

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandeakter anta riktlinjer för innehållet i medlemsstaternas rapporter enligt punkt
  1
  .”.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led9 – led b – led ba (nytt)

Artikel 1 – led9 – led b – led ba (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5 a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Följande punkt ska läggas till:





  ”5a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att inrätta mekanismer för att reglera de inköp av rena fordon som görs av andra ägare av fordonsparker, såsom taxi-, bilpool- och samåkningsföretag.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”5a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att inrätta mekanismer för att reglera de inköp av rena fordon som görs av andra ägare av fordonsparker, såsom taxi-, bilpool- och samåkningsföretag.”

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led b – led bb (nytt)

Artikel 1 – led 9 – led b – led bb (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Följande punkt ska läggas till:





  ”5b.
     
  Senast den 31 december 2021 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en handlingsplan för att påskynda inrättandet av laddnings- och tankningsinfrastruktur för tunga fordon som ägs av transportföretag, i deras egna depåer och underhållsområden samt på offentliga platser. Denna handlingsplan ska innehålla information om unionens tillgängliga finansieringsinstrument och ange hur ett sådant stöd kan ges trots unionsregler om statligt stöd.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”5b.
     
  Senast den 31 december 2021 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en handlingsplan för att påskynda inrättandet av laddnings- och tankningsinfrastruktur för tunga fordon som ägs av transportföretag, i deras egna depåer och underhållsområden samt på offentliga platser. Denna handlingsplan ska innehålla information om unionens tillgängliga finansieringsinstrument och ange hur ett sådant stöd kan ges trots unionsregler om statligt stöd.”

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led b – led bc (nytt)

Artikel 1 – led 9 – led b – led bc (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | Följande punkt ska läggas till:





  ”5c.
     
  Kommissionen ska utvärdera behovet av att se över den relevanta lagstiftningen om främjande av rena och energieffektiva vägtransporter när det gäller användningen av däck med bäst klassificering och regummerade däck, och om så är lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bc)

(bc)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”5c.
     
  Kommissionen ska utvärdera behovet av att se över den relevanta lagstiftningen om främjande av rena och energieffektiva vägtransporter när det gäller användningen av däck med bäst klassificering och regummerade däck, och om så är lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag.”

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 –led9 – led b – led bd (nytt)

Artikel 1 –led9 – led b – led bd (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bd) | Följande punkt ska läggas till:





  ”5d.
     
  Kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning om de olika unionsfonder som kan användas vid tillämpningen av detta direktiv, till exempel Fonden för ett sammanlänkat Europa till stöd för utveckling av hållbara och effektivt sammanlänkade transeuropeiska nät med hög prestanda på transportområdet och Europeiska fonden för strategiska investeringar eller initiativet för rena transportsystem till stöd för användning av renare transportfordon med tillhörande infrastrukturbehov.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bd)

(bd)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”5d.
     
  Kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning om de olika unionsfonder som kan användas vid tillämpningen av detta direktiv, till exempel Fonden för ett sammanlänkat Europa till stöd för utveckling av hållbara och effektivt sammanlänkade transeuropeiska nät med hög prestanda på transportområdet och Europeiska fonden för strategiska investeringar eller initiativet för rena transportsystem till stöd för användning av renare transportfordon med tillhörande infrastrukturbehov.”

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 9 – led b – led be (nytt)

Artikel 1 – led 9 – led b – led be (nytt)

Direktiv 2009/33/EG

Artikel 10 – punkt 5e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (be) | Följande punkt ska läggas till:





  ”5e.
     
  Centrum för investeringsrådgivning ska spela en viktig roll i denna övergång genom att underlätta och främja investeringar och stödja institutioners kapacitet. Därför bör kommissionen avsevärt stärka rollen för och kapaciteten hos Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, i synnerhet genom en lokal närvaro och en proaktiv roll i utarbetandet av projekt.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(be)

(be)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”5e.
     
  Centrum för investeringsrådgivning ska spela en viktig roll i denna övergång genom att underlätta och främja investeringar och stödja institutioners kapacitet. Därför bör kommissionen avsevärt stärka rollen för och kapaciteten hos Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, i synnerhet genom en lokal närvaro och en proaktiv roll i utarbetandet av projekt.”

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska senast den XXXX [ange här datumet
  24
  månader efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. | Medlemsstaterna ska senast den XXXX [ange här datumet
  18
  månader efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska senast den XXXX [ange här datumet
  24
  månader efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

24

Medlemsstaterna ska senast den XXXX [ange här datumet
  18
  månader efter detta direktivs ikraftträdande] sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

18

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

BILAGA

BILAGA

Direktiv 2009/33/EG

Bilaga – tabell 1

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tabell 1: Koder i den gemensamma terminologin vid upphandling (CPV) som avses i artikel 3

| CPV-kod | Beskrivning |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Kollektivtrafik på väg |
| 60130000-8 | Persontransporter på väg för särskilda ändamål |
| 60140000-1 | Icke-reguljära persontransporter |
| 60172000-3 | Uthyrning av bussar med förare |
| 90511000-2 | Avfallshämtningstjänster |
| 60160000-7 | Posttransporter på väg |
| 60161000-4 | Pakettransporter på väg |

CPV-kod

Beskrivning

60112000-6

Kollektivtrafik på väg

60130000-8

Persontransporter på väg för särskilda ändamål

60140000-1

Icke-reguljära persontransporter

60172000-3

Uthyrning av bussar med förare

90511000-2

Avfallshämtningstjänster

60160000-7

Posttransporter på väg

60161000-4

Pakettransporter på väg

Ändring

Ändring

Tabell 1: Koder i den gemensamma terminologin vid upphandling (CPV) som avses i artikel 3

| CPV-kod | Beskrivning |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Kollektivtrafik på väg |
| 60130000-8 | Persontransporter på väg för särskilda ändamål |
| 60140000-1 | Icke-reguljära persontransporter |
| 60172000-3 | Uthyrning av bussar med förare |
| 90511000-2 | Avfallshämtningstjänster |
| 60160000-7 | Posttransporter på väg |
| 60161000-4 | Pakettransporter på väg |
| 64121100-1 | Postutdelning |
| 64121200-2 | Paketutlämning |
| 60170000-0 | Uthyrning av fordon för personbefordran med förare |
| 60171000-7 | Uthyrning av personbilar med förare |
| 60181000-0 | Uthyrning av lastbilar med förare |
| 60180000-3 | Uthyrning av fordon för godstransport med förare |
| 90511100-3 | Hämtning av deponisopor |
| 90511200-4 | Hämtning av hushållssopor |
| 90511300-5 | Insamling av avfall |
| 90511400-6 | Pappersinsamling |

CPV-kod

Beskrivning

60112000-6

Kollektivtrafik på väg

60130000-8

Persontransporter på väg för särskilda ändamål

60140000-1

Icke-reguljära persontransporter

60172000-3

Uthyrning av bussar med förare

90511000-2

Avfallshämtningstjänster

60160000-7

Posttransporter på väg

60161000-4

Pakettransporter på väg

64121100-1

64121100-1

Postutdelning

Postutdelning

64121200-2

64121200-2

Paketutlämning

Paketutlämning

60170000-0

60170000-0

Uthyrning av fordon för personbefordran med förare

Uthyrning av fordon för personbefordran med förare

60171000-7

60171000-7

Uthyrning av personbilar med förare

Uthyrning av personbilar med förare

60181000-0

60181000-0

Uthyrning av lastbilar med förare

Uthyrning av lastbilar med förare

60180000-3

60180000-3

Uthyrning av fordon för godstransport med förare

Uthyrning av fordon för godstransport med förare

90511100-3

90511100-3

Hämtning av deponisopor

Hämtning av deponisopor

90511200-4

90511200-4

Hämtning av hushållssopor

Hämtning av hushållssopor

90511300-5

90511300-5

Insamling av avfall

Insamling av avfall

90511400-6

90511400-6

Pappersinsamling

Pappersinsamling

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

BILAGA

BILAGA

Direktiv 2009/33/EG

Bilaga – tabell 2

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tabell 2: Utsläppströsklar för lätta fordon

| Fordonskategorier | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | Kol-dioxid (g/km) | Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*1) som procentandel av utsläppsgränser (*2) | Kol-dioxid (g/km) | Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*1) som procentandel av utsläppsgränser |
| M1-fordon | 25 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |
| M2-fordon | 25 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |
| N1-fordon | 40 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |

Fordonskategorier

2025

2030

Kol-dioxid (g/km)

Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*1) som procentandel av utsläppsgränser (*2)

*1

*2

Kol-dioxid (g/km)

Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*1) som procentandel av utsläppsgränser

*1

M1-fordon

25

25

80 %

0

Ej tillämpligt

M2-fordon

25

25

80 %

0

Ej tillämpligt

N1-fordon

40

40

80 %

0

Ej tillämpligt

Ändring

Ändring

Tabell 2: Utsläppströsklar för lätta fordon

| Fordonskategorier | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | Kol-dioxid (g/km) | Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*3) som procentandel av utsläppsgränser (*4) | Kol-dioxid (g/km) | Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*3) som procentandel av utsläppsgränser |
| L-fordon | 25 | | | |
| M1-fordon | 50 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |
| M2-fordon | 50 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |
| N1-fordon | 50 | 80 % | 0 | Ej tillämpligt |
| M3-fordon | Ej tillämpligt | | | |
| N2-fordon | Ej tillämpligt | | | |
| N3-fordon | Ej tillämpligt | | | |

Fordonskategorier

2025

2030

Kol-dioxid (g/km)

Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*3) som procentandel av utsläppsgränser (*4)

*3

*4

Kol-dioxid (g/km)

Utsläpp av luftföroreningar (RDE) (*3) som procentandel av utsläppsgränser

*3

L-fordon

L-fordon

25

25

M1-fordon

50

50

80 %

0

Ej tillämpligt

M2-fordon

50

50

80 %

0

Ej tillämpligt

N1-fordon

50

50

80 %

0

Ej tillämpligt

M3-fordon

M3-fordon

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

N2-fordon

N2-fordon

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

N3-fordon

N3-fordon

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

BILAGA I

BILAGA I

Direktiv 2009/33/EC

Bilaga – tabell 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [.....] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[.....]

utgår

utgår

Ändringar 75 och 85

Ändringar 75 och 85

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

BILAGA

BILAGA

Direktiv 2009/33/EG

Bilaga – tabell 4

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tabell 4: Minimimål för andelen lätta fordon
  i enlighet med tabell 2
  av den totala offentliga upphandlingen av lätta fordon på medlemsstatsnivå (*5)

i enlighet med tabell 2

*5

| Medlemsstat | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| Luxemburg | 35 % | 35 % |
| Sverige | 35 % | 35 % |
| Danmark | 34 % | 34 % |
| Finland | 35 % | 35 % |
| Tyskland | 35 % | 35 % |
| Frankrike | 34 % | 34 % |
| Förenade kungariket | 35 % | 35 % |
| Nederländerna | 35 % | 35 % |
| Österrike | 35 % | 35 % |
| Belgien | 35 % | 35 % |
| Italien | 35 % | 35 % |
| Irland | 35 % | 35 % |
| Spanien | 33 % | 33 % |
| Cypern | 29 % | 29 % |
| Malta | 35 % | 35 % |
| Portugal | 27 % | 27 % |
| Grekland | 23 % | 23 % |
| Slovenien | 20 % | 20 % |
| Tjeckien | 27 % | 27 % |
| Estland | 21 % | 21 % |
| Slovakien | 20 % | 20 % |
| Litauen | 19 % | 19 % |
| Polen | 20 % | 20 % |
| Kroatien | 17 % | 17 % |
| Ungern | 21 % | 21 % |
| Lettland | 20 % | 20 % |
| Rumänien | 17 % | 17 % |
| Bulgarien | 16 % | 16 % |

Medlemsstat

2025

2030

Luxemburg

35 %

35 %

35 %

35 %

Sverige

35 %

35 %

35 %

35 %

Danmark

34 %

34 %

34 %

34 %

Finland

35 %

35 %

35 %

35 %

Tyskland

35 %

35 %

35 %

35 %

Frankrike

34 %

34 %

34 %

34 %

Förenade kungariket

35 %

35 %

35 %

35 %

Nederländerna

35 %

35 %

35 %

35 %

Österrike

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgien

35 %

35 %

35 %

35 %

Italien

35 %

35 %

35 %

35 %

Irland

35 %

35 %

35 %

35 %

Spanien

33 %

33 %

33 %

33 %

Cypern

29 %

29 %

29 %

29 %

Malta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugal

27 %

27 %

27 %

27 %

Grekland

23 %

23 %

23 %

23 %

Slovenien

20 %

20 %

20 %

20 %

Tjeckien

27 %

27 %

27 %

27 %

Estland

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovakien

20 %

20 %

20 %

20 %

Litauen

19 %

19 %

19 %

19 %

Polen

20 %

20 %

20 %

20 %

Kroatien

17 %

17 %

17 %

17 %

Ungern

21 %

21 %

21 %

21 %

Lettland

20 %

20 %

20 %

20 %

Rumänien

17 %

17 %

17 %

17 %

Bulgarien

16 %

16 %

16 %

16 %

Ändring

Ändring

Tabell 4: Minimimål för andelen lätta fordon av den totala offentliga upphandlingen av lätta fordon på medlemsstatsnivå (1)
   (2)

1

2

| | Fordonskategori M1, M2, N1 | Fordonskategori L |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| EU:s institutioner, byråer och organ | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luxemburg | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Sverige | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Danmark | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Finland | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Tyskland | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Frankrike | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Förenade kungariket | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nederländerna | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Österrike | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgien | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Italien | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Irland | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Spanien | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Cypern | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Malta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugal | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Grekland | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovenien | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Tjeckien | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Estland | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovakien | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Litauen | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Polen | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Kroatien | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Ungern | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Lettland | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Rumänien | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bulgarien | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

Fordonskategori M1, M2, N1

Fordonskategori M1, M2, N1

Fordonskategori L

Fordonskategori L

Medlemsstat

2025

2030

2025

2030

EU:s institutioner, byråer och organ

EU:s institutioner, byråer och organ

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luxemburg

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Sverige

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Danmark

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Finland

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Tyskland

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Frankrike

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Förenade kungariket

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nederländerna

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Österrike

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgien

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Italien

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Irland

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Spanien

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Cypern

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Malta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugal

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Grekland

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovenien

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Tjeckien

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Estland

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovakien

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Litauen

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Polen

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Kroatien

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Ungern

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Lettland

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Rumänien

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bulgarien

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – tabell 5

Bilaga – tabell 5

Direktiv 2009/33/EG

Bilaga – tabell 5

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tabell 5: Minimimål för andelen tunga fordon i enlighet med
  tabell 3
  av den totala offentliga upphandlingen av tunga fordon på medlemsstatsnivå (*6)

tabell 3

*6

| Medlemsstat | Lastbilar | Bussar |
| --- | --- | --- |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Luxemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Sverige | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danmark | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finland | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Tyskland | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Frankrike | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Förenade kungariket | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nederländerna | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Österrike | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgien | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italien | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irland | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spanien | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Cypern | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grekland | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenien | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Tjeckien | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estland | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakien | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litauen | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Polen | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Kroatien | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungern | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Lettland | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumänien | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgarien | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Medlemsstat

Lastbilar

Bussar

2025

2030

2025

2030

Luxemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Sverige

10 %

15 %

50 %

75 %

Danmark

10 %

15 %

50 %

75 %

Finland

9 %

15 %

46 %

69 %

Tyskland

10 %

15 %

50 %

75 %

Frankrike

10 %

15 %

48 %

71 %

Förenade kungariket

10 %

15 %

50 %

75 %

Nederländerna

10 %

15 %

50 %

75 %

Österrike

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgien

10 %

15 %

50 %

75 %

Italien

10 %

15 %

50 %

75 %

Irland

10 %

15 %

50 %

75 %

Spanien

10 %

14 %

50 %

75 %

Cypern

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Grekland

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenien

7 %

9 %

33 %

50 %

Tjeckien

9 %

11 %

46 %

70 %

Estland

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakien

8 %

9 %

39 %

58 %

Litauen

9 %

8 %

47 %

70 %

Polen

7 %

9 %

37 %

56 %

Kroatien

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungern

8 %

9 %

42 %

63 %

Lettland

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumänien

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgarien

8 %

7 %

39 %

58 %

Ändring

Ändring

Tabell 5: Minimimål för andelen tunga fordon i enlighet med
  artikel 4.4
  av den totala offentliga upphandlingen av tunga fordon på medlemsstatsnivå

artikel 4.4

| Medlemsstat | Lastbilar | Bussar |
| --- | --- | --- |
| | 2025 (3) | 2030 (4) | 2025 (3) | 2030 (4) |
| EU:s institutioner, byråer och organ | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luxemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Sverige | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danmark | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finland | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Tyskland | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Frankrike | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Förenade kungariket | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nederländerna | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Österrike | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgien | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italien | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irland | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spanien | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Cypern | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grekland | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenien | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Tjeckien | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estland | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakien | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litauen | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Polen | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Kroatien | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungern | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Lettland | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumänien | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgarien | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Medlemsstat

Lastbilar

Bussar

2025 (3)

3

2030 (4)

4

2025 (3)

3

2030 (4)

4

EU:s institutioner, byråer och organ

EU:s institutioner, byråer och organ

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luxemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Sverige

10 %

15 %

50 %

75 %

Danmark

10 %

15 %

50 %

75 %

Finland

9 %

15 %

46 %

69 %

Tyskland

10 %

15 %

50 %

75 %

Frankrike

10 %

15 %

48 %

71 %

Förenade kungariket

10 %

15 %

50 %

75 %

Nederländerna

10 %

15 %

50 %

75 %

Österrike

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgien

10 %

15 %

50 %

75 %

Italien

10 %

15 %

50 %

75 %

Irland

10 %

15 %

50 %

75 %

Spanien

10 %

14 %

50 %

75 %

Cypern

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Grekland

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenien

7 %

9 %

33 %

50 %

Tjeckien

9 %

11 %

46 %

70 %

Estland

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakien

8 %

9 %

39 %

58 %

Litauen

9 %

8 %

47 %

70 %

Polen

7 %

9 %

37 %

56 %

Kroatien

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungern

8 %

9 %

42 %

63 %

Lettland

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumänien

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgarien

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0321/2018).

1

(21)  COM(2016)0501.

21

(21)  COM(2016)0501.

21

(23)  COM(2017)0283.

23

(23)  COM(2017)0283.

23

(24)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

24

(25)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

25

(24)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

24

(25)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

25

(26)  COM(2017)0676.

26

(26)  COM(2017)0676.

26

(10a)  

  EUT C 298, 23.8.2018, s. 140.

10a

EUT C 298, 23.8.2018, s. 140.

(27)  EUT C 200, 28.6.2014, s. 1.

27

(27)  EUT C 200, 28.6.2014, s. 1.

27

(1a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1

  .

1a

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1

(*)  
  Detta ska visas genom ett avtal för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biodrivmedlet.

*

Detta ska visas genom ett avtal för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biodrivmedlet.

(**)  
  RDE av ultrafina partiklar i antal/km (PN, Particulate Number) och av kväveoxider i mg/km (NOx), uppmätta i enlighet med den tillämpliga versionen av bilaga IIIA till förordning 2017/1151.

**

RDE av ultrafina partiklar i antal/km (PN, Particulate Number) och av kväveoxider i mg/km (NOx), uppmätta i enlighet med den tillämpliga versionen av bilaga IIIA till förordning 2017/1151.

(***)  
  Den tillämpliga utsläppsgräns som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.

***

Den tillämpliga utsläppsgräns som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.

(*1)  Utsläpp vid verklig körning (RDE, Real Driving Emissions) av ultrafina partiklar i antal/km (PN, Particulate Number) och av kväveoxider i mg/km (NOx), uppmätta i enlighet med den tillämpliga versionen av bilaga IIIA till förordning 2017/1151.

*1

(*2)  Den tillämpliga utsläppsgräns som finns i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 eller dess efterföljare.

*2

(*3)  Utsläpp vid verklig körning (RDE, Real Driving Emissions) av ultrafina partiklar i antal/km (PN, Particulate Number) och av kväveoxider i mg/km (NOx), uppmätta i enlighet med den tillämpliga versionen av bilaga IIIA till förordning 2017/1151.

*3

(*4)  Den tillämpliga utsläppsgräns som finns i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 eller dess efterföljare.

*4

(*5)  Fordon med nollutsläpp av avgaser ska räknas som ett (1) fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad. Alla andra fordon
  som uppfyller kraven i tabell 2 i denna bilaga
  ska räknas som 0,5 fordon när det gäller deras bidrag.

*5

som uppfyller kraven i tabell 2 i denna bilaga

(1)  
  Minst 70 % av minimimålen för upphandling av rena lätta fordon under den första referensperioden (fram till 2025) ska uppnås av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och under den andra (2025–2030) och påföljande referensperioder, av utsläppsfria fordon.

1

Minst 70 % av minimimålen för upphandling av rena lätta fordon under den första referensperioden (fram till 2025) ska uppnås av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och under den andra (2025–2030) och påföljande referensperioder, av utsläppsfria fordon.

(2)  Fordon med nollutsläpp av avgaser ska räknas som ett (1) fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad.
  Utsläppssnåla fordon och fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket ska visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan, ska räknas som 0,66 fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad.
  Alla andra
  rena
  fordon ska räknas som 0,5 fordon när det gäller deras bidrag
  till kravuppfyllnad
  .

2

Utsläppssnåla fordon och fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket ska visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan, ska räknas som 0,66 fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad.

rena

till kravuppfyllnad

(*6)  Fordon
  med nollutsläpp av avgaser
  eller fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket
  bör
  visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan
  , ska räknas som ett (1) fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad. Denna räknemetod avbryts vid 50 %-nivån i de medlemsstater där minimikravet för upphandling överstiger 50 % av den totala volymen för offentlig upphandling. Alla andra fordon som uppfyller kraven i tabell 2 i denna bilaga ska räknas som 0,5 fordon när det gäller deras bidrag.

*6

med nollutsläpp av avgaser

bör

, ska räknas som ett (1) fordon när det gäller bidrag till kravuppfyllnad. Denna räknemetod avbryts vid 50 %-nivån i de medlemsstater där minimikravet för upphandling överstiger 50 % av den totala volymen för offentlig upphandling. Alla andra fordon som uppfyller kraven i tabell 2 i denna bilaga ska räknas som 0,5 fordon när det gäller deras bidrag.

(3)  
  Minst 66 % av minimimålen för upphandling av rena tunga fordon ska uppnås av utsläppsfria
  fordon eller
  av
  fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket
  ska
  visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan.
  Beräkningen av andelen fordon som drivs med biometan för delmålet ska upphöra vid 30 % av delmålet.

3

Minst 66 % av minimimålen för upphandling av rena tunga fordon ska uppnås av utsläppsfria

av

ska

Beräkningen av andelen fordon som drivs med biometan för delmålet ska upphöra vid 30 % av delmålet.

(4)  
  Minst 75 % av minimimålen för upphandling av rena tunga fordon ska uppnås av utsläppsfria fordon eller av fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket ska visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan. Beräkningen av andelen fordon som drivs med biometan för delmålet ska upphöra vid 30 % av delmålet.

4

Minst 75 % av minimimålen för upphandling av rena tunga fordon ska uppnås av utsläppsfria fordon eller av fordon som använder naturgas, under förutsättning att de helt drivs med biometan, vilket ska visas genom ett kontrakt för att upphandla eller på annat sätt få tillgång till biometan. Beräkningen av andelen fordon som drivs med biometan för delmålet ska upphöra vid 30 % av delmålet.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 oktober 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/51)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förslag till | Förslag till |
| EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING |
| om upprättande av en flerårig plan för
  fiskbestånd
  i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 | om upprättande av en flerårig plan för
  demersala bestånd
  i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 |

Kommissionens förslag

Ändring

Förslag till

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om upprättande av en flerårig plan för
  fiskbestånd
  i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008

om upprättande av en flerårig plan för
  demersala bestånd
  i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt, att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt, att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen.

| (4) | Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt
  och att de förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om ekonomisk och social nytta och ökad sysselsättning
  ,
  för
  att
  minska unionsmarknadens beroende av livsmedelsimport, främja direkt och indirekt sysselsättning och den ekonomiska utvecklingen av kustområden,
  tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

(4)

Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att fisket och vattenbruket är miljömässigt hållbara på lång sikt
  och att de förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om ekonomisk och social nytta och ökad sysselsättning
  ,
  för
  att
  minska unionsmarknadens beroende av livsmedelsimport, främja direkt och indirekt sysselsättning och den ekonomiska utvecklingen av kustområden,
  tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | I enlighet med principerna för den gemensamma fiskeripolitiken och för att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens mellan olika havsområden bör det finnas en enhetlig ram för alla fleråriga planer och inga havsområdesspecifika undantag från principerna för fastställande av kvoter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

I enlighet med principerna för den gemensamma fiskeripolitiken och för att säkerställa lika villkor och rättvis konkurrens mellan olika havsområden bör det finnas en enhetlig ram för alla fleråriga planer och inga havsområdesspecifika undantag från principerna för fastställande av kvoter.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer, tekniska åtgärder, fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer, tekniska åtgärder, fastställande och fördelning av fiskemöjligheter.

| (5) | För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer, tekniska åtgärder
  och
  fastställande och fördelning av fiskemöjligheter
  i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden
  . |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer, tekniska åtgärder
  och
  fastställande och fördelning av fiskemöjligheter
  i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs uttryckligen målet om att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning. I syfte att nå detta mål föreskrivs i förordning (EU) nr 1380/2013 att man för alla bestånd stegvis bör uppnå nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning senast 2015, där så är möjligt, men allra senast 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I förordning (EU) nr 1380/2013 fastställs uttryckligen målet om att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning. I syfte att nå detta mål föreskrivs i förordning (EU) nr 1380/2013 att man för alla bestånd stegvis bör uppnå nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning senast 2015, där så är möjligt, men allra senast 2020.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning. I enlighet med de bestämmelserna bör denna plan innehålla övergripande mål, kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter för bevarande, skyddsåtgärder samt tekniska åtgärder som utformats för att undvika och minska oönskade fångster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning. I enlighet med de bestämmelserna bör denna plan innehålla övergripande mål, kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter för bevarande, skyddsåtgärder samt tekniska åtgärder som utformats för att undvika och minska oönskade fångster.

| (6) | Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning. I enlighet med de bestämmelserna bör denna plan innehålla övergripande mål, kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter för bevarande, skyddsåtgärder samt tekniska åtgärder som utformats för att undvika och minska oönskade fångster
  , minimera inverkan på den marina miljön, särskilt skador på livsmiljöer och havsbotten, samt för att uppfylla sociala och ekonomiska mål
  . |
| --- | --- |

(6)

Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning. I enlighet med de bestämmelserna bör denna plan innehålla övergripande mål, kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter för bevarande, skyddsåtgärder samt tekniska åtgärder som utformats för att undvika och minska oönskade fångster
  , minimera inverkan på den marina miljön, särskilt skador på livsmiljöer och havsbotten, samt för att uppfylla sociala och ekonomiska mål
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Kommissionen bör inhämta bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden avseende fiskbestånden inom ramen för den fleråriga planen. I detta syfte ingår den samförståndsavtal med Internationella havsforskningsrådet (Ices). De vetenskapliga utlåtandena från Ices bör baseras på denna fleråriga plan och i synnerhet ange FMSY-intervall och referenspunkter för biomassa, dvs. MSY Btrigger och Blim. Dessa värden ska anges i den relevanta beståndsbedömningen och, i förekommande fall, i andra offentligt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, inbegripet exempelvis i utlåtanden om blandfiske från Ices. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Kommissionen bör inhämta bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden avseende fiskbestånden inom ramen för den fleråriga planen. I detta syfte ingår den samförståndsavtal med Internationella havsforskningsrådet (Ices). De vetenskapliga utlåtandena från Ices bör baseras på denna fleråriga plan och i synnerhet ange FMSY-intervall och referenspunkter för biomassa, dvs. MSY Btrigger och Blim. Dessa värden ska anges i den relevanta beståndsbedömningen och, i förekommande fall, i andra offentligt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, inbegripet exempelvis i utlåtanden om blandfiske från Ices.

| (8) | Kommissionen bör inhämta bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden avseende fiskbestånden inom ramen för den fleråriga planen. I detta syfte ingår den, samförståndsavtal med Internationella havsforskningsrådet (Ices). De vetenskapliga utlåtandena från Ices bör baseras på denna fleråriga plan och i synnerhet ange FMSY-intervall och referenspunkter för biomassa, dvs. MSY Btrigger och Blim. Dessa värden ska anges i den relevanta beståndsbedömningen och, i förekommande fall, i andra offentligt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, inbegripet exempelvis i utlåtanden om blandfiske
  och/eller fiske av flera arter
  från Ices. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen bör inhämta bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden avseende fiskbestånden inom ramen för den fleråriga planen. I detta syfte ingår den, samförståndsavtal med Internationella havsforskningsrådet (Ices). De vetenskapliga utlåtandena från Ices bör baseras på denna fleråriga plan och i synnerhet ange FMSY-intervall och referenspunkter för biomassa, dvs. MSY Btrigger och Blim. Dessa värden ska anges i den relevanta beståndsbedömningen och, i förekommande fall, i andra offentligt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, inbegripet exempelvis i utlåtanden om blandfiske
  och/eller fiske av flera arter
  från Ices.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | I rådets förordningar (EG) nr 811/2004 (18), (EG) nr 2166/2005 (19), (EG) nr 388/2006 (20), (EG) nr 509/2007 (21), (EG) nr 1300/2008 (22) och (EG) nr 1342/2008 (23) fastställs regler för nyttjande av det nordliga beståndet av kummel, bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön, tunga i Biscayabukten, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sill i området väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön väster om Skottland och Irländska sjön. Dessa och andra demersala bestånd fångas i blandfisken. Därför är det lämpligt att upprätta en övergripande flerårig plan som tar hänsyn till sådana tekniska samspel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

I rådets förordningar (EG) nr 811/2004 (18), (EG) nr 2166/2005 (19), (EG) nr 388/2006 (20), (EG) nr 509/2007 (21), (EG) nr 1300/2008 (22) och (EG) nr 1342/2008 (23) fastställs regler för nyttjande av det nordliga beståndet av kummel, bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön, tunga i Biscayabukten, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sill i området väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön väster om Skottland och Irländska sjön. Dessa och andra demersala bestånd fångas i blandfisken. Därför är det lämpligt att upprätta en övergripande flerårig plan som tar hänsyn till sådana tekniska samspel.

| (9) | I rådets förordningar (EG) nr 811/2004 (18), (EG) nr 2166/2005 (19), (EG) nr 388/2006 (20), (EG) nr 509/2007 (21), (EG) nr 1300/2008 (22) och (EG) nr 1342/2008 (23) fastställs regler för nyttjande av det nordliga beståndet av kummel, bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön, tunga i Biscayabukten, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sill i området väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön väster om Skottland och Irländska sjön. Dessa och andra demersala bestånd fångas i blandfisken
  och/eller fiske av flera arter
  . Därför är det lämpligt att upprätta en övergripande flerårig plan som tar hänsyn till sådana tekniska samspel. |
| --- | --- |

(9)

I rådets förordningar (EG) nr 811/2004 (18), (EG) nr 2166/2005 (19), (EG) nr 388/2006 (20), (EG) nr 509/2007 (21), (EG) nr 1300/2008 (22) och (EG) nr 1342/2008 (23) fastställs regler för nyttjande av det nordliga beståndet av kummel, bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön, tunga i Biscayabukten, tunga i västra delen av Engelska kanalen, sill i området väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön väster om Skottland och Irländska sjön. Dessa och andra demersala bestånd fångas i blandfisken
  och/eller fiske av flera arter
  . Därför är det lämpligt att upprätta en övergripande flerårig plan som tar hänsyn till sådana tekniska samspel.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Vissa demersala bestånd nyttjas både i de västliga vattnen och till dessa angränsande vatten. Därför bör tillämpningsområdet för de bestämmelser i planen som rör mål och skyddsåtgärder för bestånd som huvudsakligen nyttjas i västliga vatten utvidgas
  till dessa
  områden utanför de västliga vattnen. För de bestånd som också förekommer i de västliga vattnen men som huvudsakligen nyttjas utanför de västliga vattnen, bör det dessutom fastställas mål och skyddsåtgärder i fleråriga planer för de områden utanför de västliga vattnen där dessa bestånd huvudsakligen nyttjas, genom att tillämpningsområdet för de fleråriga planerna utvidgas så att de även omfattar de västliga vattnen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Vissa demersala bestånd nyttjas både i de västliga vattnen och till dessa angränsande vatten. Därför bör tillämpningsområdet för de bestämmelser i planen som rör mål och skyddsåtgärder för bestånd som huvudsakligen nyttjas i västliga vatten utvidgas
  till dessa
  områden utanför de västliga vattnen. För de bestånd som också förekommer i de västliga vattnen men som huvudsakligen nyttjas utanför de västliga vattnen, bör det dessutom fastställas mål och skyddsåtgärder i fleråriga planer för de områden utanför de västliga vattnen där dessa bestånd huvudsakligen nyttjas, genom att tillämpningsområdet för de fleråriga planerna utvidgas så att de även omfattar de västliga vattnen.

| (11) | Vissa demersala bestånd nyttjas både i de västliga vattnen och till dessa angränsande vatten. Därför bör tillämpningsområdet för de bestämmelser i planen som rör mål och skyddsåtgärder för
  demersala
  bestånd som huvudsakligen nyttjas i västliga vatten utvidgas
  så att det också omfattar
  områden
  som har dessa bestånd, som ligger
  utanför de västliga vattnen
  , såvida de inte står under någon tredje stats överhöghet eller jurisdiktion
  . För de bestånd som också förekommer i de västliga vattnen men som huvudsakligen nyttjas utanför de västliga vattnen, bör det dessutom fastställas mål och skyddsåtgärder i fleråriga planer för de områden utanför de västliga vattnen där dessa
  demersala
  bestånd huvudsakligen nyttjas, genom att tillämpningsområdet för de fleråriga planerna utvidgas så att de även omfattar de västliga vattnen. |
| --- | --- |

(11)

Vissa demersala bestånd nyttjas både i de västliga vattnen och till dessa angränsande vatten. Därför bör tillämpningsområdet för de bestämmelser i planen som rör mål och skyddsåtgärder för
  demersala
  bestånd som huvudsakligen nyttjas i västliga vatten utvidgas
  så att det också omfattar
  områden
  som har dessa bestånd, som ligger
  utanför de västliga vattnen
  , såvida de inte står under någon tredje stats överhöghet eller jurisdiktion
  . För de bestånd som också förekommer i de västliga vattnen men som huvudsakligen nyttjas utanför de västliga vattnen, bör det dessutom fastställas mål och skyddsåtgärder i fleråriga planer för de områden utanför de västliga vattnen där dessa
  demersala
  bestånd huvudsakligen nyttjas, genom att tillämpningsområdet för de fleråriga planerna utvidgas så att de även omfattar de västliga vattnen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Förvaltningsplanen ska inte begränsas till att behandla mekanismer som fastställer fiskemöjligheter på kort sikt, vilket skulle ge upphov till osäkerhet och bristande insyn inom branschen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Förvaltningsplanen ska inte begränsas till att behandla mekanismer som fastställer fiskemöjligheter på kort sikt, vilket skulle ge upphov till osäkerhet och bristande insyn inom branschen.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Det geografiska tillämpningsområdet för den fleråriga planen bör bygga på beståndens geografiska fördelning enligt de senaste vetenskapliga beståndsbedömningarna från Ices. Mot bakgrund av antingen bättre vetenskaplig information eller beståndsvandring kan det i framtiden bli nödvändigt att ändra den geografiska fördelning som fastställs för bestånden i den fleråriga planen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att anpassa den geografiska fördelning som anges för bestånden, i den fleråriga planen, om de vetenskapliga utlåtandena från Ices visar på förändringar i de berörda beståndens geografiska fördelning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Det geografiska tillämpningsområdet för den fleråriga planen bör bygga på beståndens geografiska fördelning enligt de senaste vetenskapliga beståndsbedömningarna från Ices. Mot bakgrund av antingen bättre vetenskaplig information eller beståndsvandring kan det i framtiden bli nödvändigt att ändra den geografiska fördelning som fastställs för bestånden i den fleråriga planen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att anpassa den geografiska fördelning som anges för bestånden, i den fleråriga planen, om de vetenskapliga utlåtandena från Ices visar på förändringar i de berörda beståndens geografiska fördelning.

| (12) | Det geografiska tillämpningsområdet för den fleråriga planen bör bygga på
  de demersala
  beståndens geografiska fördelning enligt de senaste vetenskapliga beståndsbedömningarna från Ices. Mot bakgrund av antingen bättre vetenskaplig information eller
  demersal
  beståndsvandring kan det i framtiden bli nödvändigt att ändra den geografiska fördelning som fastställs för bestånden i den fleråriga planen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att anpassa den geografiska fördelning som anges för bestånden, i den fleråriga planen, om de vetenskapliga utlåtandena från Ices
  , eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som har erkänts av unionen eller på internationell nivå,
  visar på förändringar i de berörda beståndens geografiska fördelning. |
| --- | --- |

(12)

Det geografiska tillämpningsområdet för den fleråriga planen bör bygga på
  de demersala
  beståndens geografiska fördelning enligt de senaste vetenskapliga beståndsbedömningarna från Ices. Mot bakgrund av antingen bättre vetenskaplig information eller
  demersal
  beståndsvandring kan det i framtiden bli nödvändigt att ändra den geografiska fördelning som fastställs för bestånden i den fleråriga planen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att anpassa den geografiska fördelning som anges för bestånden, i den fleråriga planen, om de vetenskapliga utlåtandena från Ices
  , eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som har erkänts av unionen eller på internationell nivå,
  visar på förändringar i de berörda beståndens geografiska fördelning.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Syftet med denna plan bör vara att bidra till att uppnå GFP-målen och i synnerhet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning
  för målbestånd
  , genomföra landningsskyldigheten för demersala bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, och främja en skälig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskerinäringen, med beaktande av kustnära fiske och socioekonomiska aspekter. Planen bör också genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att minimera fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen. Den bör vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020 (i enlighet med direktiv 2008/56/EG) och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. I denna plan bör det även fastställas närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  alla bestånd av arter
  som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Syftet med denna plan bör vara att bidra till att uppnå GFP-målen och i synnerhet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning
  för målbestånd
  , genomföra landningsskyldigheten för demersala bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, och främja en skälig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskerinäringen, med beaktande av kustnära fiske och socioekonomiska aspekter. Planen bör också genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att minimera fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen. Den bör vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020 (i enlighet med direktiv 2008/56/EG) och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. I denna plan bör det även fastställas närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  alla bestånd av arter
  som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (14) | Syftet med denna plan bör vara att bidra till att uppnå GFP-målen och i synnerhet att nå och bibehålla
  bestånd som omfattas av denna förordning över en biomassanivå som kan ge
  maximal hållbar avkastning, genomföra landningsskyldigheten för demersala bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, och främja en skälig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskerinäringen, med beaktande av kustnära fiske och socioekonomiska aspekter. Planen bör också genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att minimera fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen. Den bör vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020 (i enlighet med direktiv 2008/56/EG) och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. I denna plan bör det även fastställas närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  arter som fångats vid demersalt fiske och
  som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Syftet med denna plan bör vara att bidra till att uppnå GFP-målen och i synnerhet att nå och bibehålla
  bestånd som omfattas av denna förordning över en biomassanivå som kan ge
  maximal hållbar avkastning, genomföra landningsskyldigheten för demersala bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, och främja en skälig levnadsstandard för dem som är beroende av fiskerinäringen, med beaktande av kustnära fiske och socioekonomiska aspekter. Planen bör också genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att minimera fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen. Den bör vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020 (i enlighet med direktiv 2008/56/EG) och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. I denna plan bör det även fastställas närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  arter som fångats vid demersalt fiske och
  som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F), som överensstämmer med målet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning, i form av intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximal hållbar avkastning (FMSY). Dessa intervall, som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, behövs för att ge den flexibilitet som krävs för att ta hänsyn till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena, bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen bör beräknas av Internationella havsforskningsrådet (Ices), särskilt i deras periodiska fångstrekommendationer. Med utgångspunkt i denna plan syftar de till att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY (24). Det finns ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim (gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa) är högst 5 %. Denna övre gräns är även förenlig med Ices så kallade advice rule, som anger att när lekbeståndets biomassa eller förekomsten (abundance) är i dåligt skick, ska F minskas till ett värde som inte överstiger en övre gräns som motsvarar FMSY-värdet multiplicerat med lekbeståndets biomassa eller förekomstvärdet det år för vilket den totala tillåtna fångstmängden (TAC) sätts, dividerat med MSY Btrigger Ices använder dessa överväganden och advice rule när den tillhandahåller vetenskapliga utlåtanden om fiskeridödlighet och fångstalternativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F), som överensstämmer med målet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning, i form av intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximal hållbar avkastning (FMSY). Dessa intervall, som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, behövs för att ge den flexibilitet som krävs för att ta hänsyn till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena, bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen bör beräknas av Internationella havsforskningsrådet (Ices), särskilt i deras periodiska fångstrekommendationer. Med utgångspunkt i denna plan syftar de till att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY (24). Det finns ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim (gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa) är högst 5 %. Denna övre gräns är även förenlig med Ices så kallade advice rule, som anger att när lekbeståndets biomassa eller förekomsten (abundance) är i dåligt skick, ska F minskas till ett värde som inte överstiger en övre gräns som motsvarar FMSY-värdet multiplicerat med lekbeståndets biomassa eller förekomstvärdet det år för vilket den totala tillåtna fångstmängden (TAC) sätts, dividerat med MSY Btrigger Ices använder dessa överväganden och advice rule när den tillhandahåller vetenskapliga utlåtanden om fiskeridödlighet och fångstalternativ.

| (16) | Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F), som överensstämmer med målet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning, i form av intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximal hållbar avkastning (FMSY). Dessa intervall, som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, behövs för att ge den flexibilitet som krävs för att ta hänsyn till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena, bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen bör beräknas
  , bland annat,
  av Internationella havsforskningsrådet (Ices), särskilt i deras periodiska fångstrekommendationer. Med utgångspunkt i denna plan syftar de till att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY (24). Det finns ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim (gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa) är högst 5 %. Denna övre gräns är även förenlig med Ices så kallade advice rule, som anger att när lekbeståndets biomassa eller förekomsten (abundance) är i dåligt skick, ska F minskas till ett värde som inte överstiger en övre gräns som motsvarar FMSY-värdet multiplicerat med lekbeståndets biomassa eller förekomstvärdet det år för vilket den totala tillåtna fångstmängden (TAC) sätts, dividerat med MSY Btrigger Ices använder dessa överväganden och advice rule när den tillhandahåller vetenskapliga utlåtanden om fiskeridödlighet och fångstalternativ. |
| --- | --- |

(16)

Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F), som överensstämmer med målet att nå och bibehålla maximal hållbar avkastning, i form av intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximal hållbar avkastning (FMSY). Dessa intervall, som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, behövs för att ge den flexibilitet som krävs för att ta hänsyn till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena, bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen bör beräknas
  , bland annat,
  av Internationella havsforskningsrådet (Ices), särskilt i deras periodiska fångstrekommendationer. Med utgångspunkt i denna plan syftar de till att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY (24). Det finns ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim (gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa) är högst 5 %. Denna övre gräns är även förenlig med Ices så kallade advice rule, som anger att när lekbeståndets biomassa eller förekomsten (abundance) är i dåligt skick, ska F minskas till ett värde som inte överstiger en övre gräns som motsvarar FMSY-värdet multiplicerat med lekbeståndets biomassa eller förekomstvärdet det år för vilket den totala tillåtna fångstmängden (TAC) sätts, dividerat med MSY Btrigger Ices använder dessa överväganden och advice rule när den tillhandahåller vetenskapliga utlåtanden om fiskeridödlighet och fångstalternativ.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att uppnå målen i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 är det lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F) som inte överstiger nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning. Denna grad ska uppnås så snart som möjligt och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd som omfattas av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att uppnå målen i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 är det lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F) som inte överstiger nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning. Denna grad ska uppnås så snart som möjligt och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla bestånd som omfattas av denna förordning.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Det bör vara möjligt att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för havskräfta i de västliga vattnen som summan av de fångstbegränsningar som fastställts för varje funktionell enhet och för de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna inom det
  TAC-området
  . Detta hindrar emellertid inte att åtgärder antas för att skydda särskilda funktionella enheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Det bör vara möjligt att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för havskräfta i de västliga vattnen som summan av de fångstbegränsningar som fastställts för varje funktionell enhet och för de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna inom det
  TAC-området
  . Detta hindrar emellertid inte att åtgärder antas för att skydda särskilda funktionella enheter.

| (20) | Det bör vara möjligt att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för
  ett bestånd av
  havskräfta i de västliga vattnen som summan av de fångstbegränsningar som fastställts för varje funktionell enhet och för de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna inom det
  område som fastställts för beståndet
  . Detta hindrar emellertid inte att åtgärder antas för att skydda särskilda funktionella enheter. |
| --- | --- |

(20)

Det bör vara möjligt att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för
  ett bestånd av
  havskräfta i de västliga vattnen som summan av de fångstbegränsningar som fastställts för varje funktionell enhet och för de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna inom det
  område som fastställts för beståndet
  . Detta hindrar emellertid inte att åtgärder antas för att skydda särskilda funktionella enheter.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Det bör fastställas vissa förbud mot fiske av havsabborre och lyrtorsk, särskilt för att skydda avelsbestånden under lektiden. För att skydda de minskande bestånden av havsabborre och lyrtosk bör medlemsstaterna inrätta lämpliga återhämtningsåtgärder för kommersiellt fiske och fritidsfiske i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga bevis. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Det bör fastställas vissa förbud mot fiske av havsabborre och lyrtorsk, särskilt för att skydda avelsbestånden under lektiden. För att skydda de minskande bestånden av havsabborre och lyrtosk bör medlemsstaterna inrätta lämpliga återhämtningsåtgärder för kommersiellt fiske och fritidsfiske i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga bevis.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | I de fall då rådet tar hänsyn till en betydande påverkan av fritidsfisket inom ramen för fiskemöjligheterna för ett visst bestånd, bör det ha möjlighet att fastställa en TAC för kommersiella fångster som tar hänsyn till volymen av fångster inom fritidsfisket och/eller att anta andra åtgärder som begränsar fritidsfisket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

I de fall då rådet tar hänsyn till en betydande påverkan av fritidsfisket inom ramen för fiskemöjligheterna för ett visst bestånd, bör det ha möjlighet att fastställa en TAC för kommersiella fångster som tar hänsyn till volymen av fångster inom fritidsfisket och/eller att anta andra åtgärder som begränsar fritidsfisket.

| (22) | I de fall då fiskedödlighet som orsakas av fritidsfisket har en betydande påverkan för ett bestånd som förvaltas utifrån maximal hållbar avkastning, bör rådet ha möjlighet att fastställa enskilda och icke-diskriminerande fiskemöjligheter för fritidsfiskare. Sådana individuella fritidsfiskemöjligheter bör omfatta perioder om minst en månad och beakta faktiska metoder och fångster inom fritidsfisket. Fritidsfiskefångster av vissa arter med ett högt kommersiellt värde bör också anges genom borttagande av en del av stjärtfenan, för att begränsa olaglig användning av sådana fångster på fiskmarknaden. |
| --- | --- |

(22)

I de fall då fiskedödlighet som orsakas av fritidsfisket har en betydande påverkan för ett bestånd som förvaltas utifrån maximal hållbar avkastning, bör rådet ha möjlighet att fastställa enskilda och icke-diskriminerande fiskemöjligheter för fritidsfiskare. Sådana individuella fritidsfiskemöjligheter bör omfatta perioder om minst en månad och beakta faktiska metoder och fångster inom fritidsfisket. Fritidsfiskefångster av vissa arter med ett högt kommersiellt värde bör också anges genom borttagande av en del av stjärtfenan, för att begränsa olaglig användning av sådana fångster på fiskmarknaden.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | För att uppfylla den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, bör planen föreskriva ytterligare förvaltningsåtgärder som närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

För att uppfylla den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, bör planen föreskriva ytterligare förvaltningsåtgärder som närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (23) | För att uppfylla den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och för att minimera den negativa inverkan på ekosystemet
  , bör planen föreskriva ytterligare förvaltningsåtgärder
  , i synnerhet åtgärder för att gradvis undvika och eliminera utkast och för att minimera fiskets negativa inverkan på ekosystemet, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden,
  som
  vid behov
  närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013.
  Det bör också anges att landningsskyldigheten inte tillämpas på fritidsfiske. I avsaknad av gemensamma rekommendationer får kommissionen anta delegerade akter. |
| --- | --- |

(23)

För att uppfylla den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och för att minimera den negativa inverkan på ekosystemet
  , bör planen föreskriva ytterligare förvaltningsåtgärder
  , i synnerhet åtgärder för att gradvis undvika och eliminera utkast och för att minimera fiskets negativa inverkan på ekosystemet, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden,
  som
  vid behov
  närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013.
  Det bör också anges att landningsskyldigheten inte tillämpas på fritidsfiske. I avsaknad av gemensamma rekommendationer får kommissionen anta delegerade akter.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | För att skydda känsliga arter och livsmiljöer, särskilt de som är akut hotade och påverkas av fisketrycket, bör planen innehålla förvaltningsåtgärder för det berörda fisket, inbegripet ändringar av fartygsutrustning, ändringar av fartygens verksamhet och ändringar av själva fartyget. I planen bör ytterligare förvaltningsåtgärder föreskrivas, som närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. Kommissionen bör kunna anta genomförandeakter om en analys av havsområden samt format och tidsplaner för inlämnande och godkännande av förvaltningsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

För att skydda känsliga arter och livsmiljöer, särskilt de som är akut hotade och påverkas av fisketrycket, bör planen innehålla förvaltningsåtgärder för det berörda fisket, inbegripet ändringar av fartygsutrustning, ändringar av fartygens verksamhet och ändringar av själva fartyget. I planen bör ytterligare förvaltningsåtgärder föreskrivas, som närmare ska specificeras i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. Kommissionen bör kunna anta genomförandeakter om en analys av havsområden samt format och tidsplaner för inlämnande och godkännande av förvaltningsåtgärder.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som rådet har använt för att fastställa fiskemöjligheter eller tillämpningen av skyddsåtgärder, och kommissionen bör informera Europaparlamentet i förväg om situationer där de vetenskapliga utlåtandena kan leda till stora variationer i fastställandet av fiskemöjligheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som rådet har använt för att fastställa fiskemöjligheter eller tillämpningen av skyddsåtgärder, och kommissionen bör informera Europaparlamentet i förväg om situationer där de vetenskapliga utlåtandena kan leda till stora variationer i fastställandet av fiskemöjligheter.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | I syfte att möjliggöra en lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och i syfte att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om hjälpåtgärder och genomförandet av landningsskyldigheten. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (25). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

I syfte att möjliggöra en lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och i syfte att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om hjälpåtgärder och genomförandet av landningsskyldigheten. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (25). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (26) | I syfte att möjliggöra en lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och i syfte att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om hjälpåtgärder och genomförandet av landningsskyldigheten. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  med berörda rådgivande nämnder
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (25). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(26)

I syfte att möjliggöra en lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och i syfte att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om hjälpåtgärder och genomförandet av landningsskyldigheten. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd
  med berörda rådgivande nämnder
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (25). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Genom att tillämpa dynamiska hänvisningar till FMSY-intervall och till referenspunkter för bevarande garanteras det att dessa parametrar, som är avgörande för fastställandet av fiskemöjligheter, inte blir inaktuella och rådet alltid har möjlighet att använda bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Dessutom bör den strategi som ger dynamiska hänvisningar till bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden följas för att förvalta bestånden i Östersjön. Med ”bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden” avses i detta sammanhang allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som
  stöds
  av
  senaste
  vetenskapliga
  data
  och
  de senaste metoderna och som har utfärdats eller granskats
  av
  ett oberoende vetenskapligt organ
  som
  erkänns på unionsnivå eller internationell nivå. Förordning (EU) 2016/1139

   (27)

  bör därför ändras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Genom att tillämpa dynamiska hänvisningar till FMSY-intervall och till referenspunkter för bevarande garanteras det att dessa parametrar, som är avgörande för fastställandet av fiskemöjligheter, inte blir inaktuella och rådet alltid har möjlighet att använda bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Dessutom bör den strategi som ger dynamiska hänvisningar till bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden följas för att förvalta bestånden i Östersjön. Med ”bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden” avses i detta sammanhang allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som
  stöds
  av
  senaste
  vetenskapliga
  data
  och
  de senaste metoderna och som har utfärdats eller granskats
  av
  ett oberoende vetenskapligt organ
  som
  erkänns på unionsnivå eller internationell nivå. Förordning (EU) 2016/1139

   (27)

  bör därför ändras.

| (28) | Genom att tillämpa dynamiska hänvisningar till FMSY-intervall och till referenspunkter för bevarande garanteras det att dessa parametrar, som är avgörande för fastställandet av fiskemöjligheter, inte blir inaktuella och rådet alltid har möjlighet att använda bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Dessutom bör den strategi som ger dynamiska hänvisningar till bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden följas för att förvalta bestånden i Östersjön
  . Kommissionen bör också årligen rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som har använts, och informera Europaparlamentet i förväg om situationer där de vetenskapliga utlåtandena kan leda till stora variationer i fastställandet av fiskemöjligheter.
  Med ”bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden” avses i detta sammanhang allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som
  är föremål för expertgranskning
  av vetenskapliga
  , tekniska
  och
  ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) eller andra lämpliga vetenskapliga organ såsom Internationella havsforskningsrådet (Ices). De ska stödjas
  av
  de senaste vetenskapliga data och de senaste metoder
  som
  finns tillgängliga och uppfylla kraven i artikel 25 i
  förordning (EU)
  nr 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(28)

Genom att tillämpa dynamiska hänvisningar till FMSY-intervall och till referenspunkter för bevarande garanteras det att dessa parametrar, som är avgörande för fastställandet av fiskemöjligheter, inte blir inaktuella och rådet alltid har möjlighet att använda bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Dessutom bör den strategi som ger dynamiska hänvisningar till bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden följas för att förvalta bestånden i Östersjön
  . Kommissionen bör också årligen rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som har använts, och informera Europaparlamentet i förväg om situationer där de vetenskapliga utlåtandena kan leda till stora variationer i fastställandet av fiskemöjligheter.
  Med ”bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden” avses i detta sammanhang allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som
  är föremål för expertgranskning
  av vetenskapliga
  , tekniska
  och
  ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) eller andra lämpliga vetenskapliga organ såsom Internationella havsforskningsrådet (Ices). De ska stödjas
  av
  de senaste vetenskapliga data och de senaste metoder
  som
  finns tillgängliga och uppfylla kraven i artikel 25 i
  förordning (EU)
  nr 1380/2013
  .

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom denna förordning upprättas en flerårig plan (nedan kallad planen) för
  följande
  demersala bestånd, inklusive djuphavsbestånd i de västliga vattnen,
  inklusive det fiske som utnyttjar dessa bestånd,
  och, när dessa bestånd breder ut sig utanför de västliga vattnen, i de angränsande vattnen: | 1.   Genom denna förordning upprättas en flerårig plan (nedan kallad planen) för
  nedanstående
  demersala bestånd, inklusive djuphavsbestånd i de västliga vattnen, och när dessa bestånd breder ut sig utanför de västliga vattnen, i de angränsande vattnen
  som inte står under något tredjelands överhöghet eller jurisdiktion samt för de fisken som utnyttjar dessa bestånd: |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Genom denna förordning upprättas en flerårig plan (nedan kallad planen) för
  följande
  demersala bestånd, inklusive djuphavsbestånd i de västliga vattnen,
  inklusive det fiske som utnyttjar dessa bestånd,
  och, när dessa bestånd breder ut sig utanför de västliga vattnen, i de angränsande vattnen:

1.   Genom denna förordning upprättas en flerårig plan (nedan kallad planen) för
  nedanstående
  demersala bestånd, inklusive djuphavsbestånd i de västliga vattnen, och när dessa bestånd breder ut sig utanför de västliga vattnen, i de angränsande vattnen
  som inte står under något tredjelands överhöghet eller jurisdiktion samt för de fisken som utnyttjar dessa bestånd:

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 4

Artikel 1 – punkt 1 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Havsabborre (Dicentrarchus labrax) i sektionerna 4b, 4c, 7a
  och
  7d–h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

Havsabborre (Dicentrarchus labrax) i sektionerna 4b, 4c, 7a
  och
  7d–h.

och

| (4) | Havsabborre (Dicentrarchus labrax) i sektionerna 4b, 4c, 7a
  , 7b,
  7d–h
  , 7j och delområde 8 och sektion 9a
  . |
| --- | --- |

(4)

Havsabborre (Dicentrarchus labrax) i sektionerna 4b, 4c, 7a
  , 7b,
  7d–h
  , 7j och delområde 8 och sektion 9a
  .

, 7b,

, 7j och delområde 8 och sektion 9a

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 23 – strecksats 1

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 23 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | I
  södra
  Biscayabukten (FU
  25
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I
  södra
  Biscayabukten (FU
  25
  ).

södra

25

| — | I Biscayabukten (FU
  23–24
  ). |
| --- | --- |

—

I Biscayabukten (FU
  23–24
  ).

23–24

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 1

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | I västra Galicien (FU26
  –27
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I västra Galicien (FU26
  –27
  ).

–27

| — | I västra Galicien (FU26). |
| --- | --- |

—

I västra Galicien (FU26).

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | I vattnen kring Iberiska halvön (FU28–29). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I vattnen kring Iberiska halvön (FU28–29).

I vattnen kring Iberiska halvön (FU28–29).

utgår

utgår

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2a (ny)

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Norra Portugal (FU27)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Norra Portugal (FU27)
  .

Norra Portugal (FU27)

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2b (ny)

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led 24 – strecksats 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Portugals vatten (södra Portugal och Algarve) (FU28–29)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Portugals vatten (södra Portugal och Algarve) (FU28–29)
  .

Portugals vatten (södra Portugal och Algarve) (FU28–29)

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När de vetenskapliga utlåtandena visar en förändring i den geografiska fördelningen av de bestånd som anges i första stycket i denna punkt, får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 med avseende på att ändra denna förordning genom att anpassa de områden som anges ovan för att avspegla den förändringen. Sådana anpassningar får inte utsträckas till beståndsområden utanför unionens vatten i delområdena 4–10, och Cecaf-zonerna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0. | När de
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtandena
  , särskilt de från Internationella havsforskningsrådet (Ices),
  visar en förändring i den geografiska fördelningen av de bestånd som anges i första stycket i denna punkt, får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 med avseende på att ändra denna förordning genom att anpassa de områden som anges ovan för att avspegla den förändringen. Sådana anpassningar får inte utsträckas till beståndsområden utanför unionens vatten i delområdena 4–10, och Cecaf-zonerna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När de vetenskapliga utlåtandena visar en förändring i den geografiska fördelningen av de bestånd som anges i första stycket i denna punkt, får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 med avseende på att ändra denna förordning genom att anpassa de områden som anges ovan för att avspegla den förändringen. Sådana anpassningar får inte utsträckas till beståndsområden utanför unionens vatten i delområdena 4–10, och Cecaf-zonerna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0.

När de
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtandena
  , särskilt de från Internationella havsforskningsrådet (Ices),
  visar en förändring i den geografiska fördelningen av de bestånd som anges i första stycket i denna punkt, får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 med avseende på att ändra denna förordning genom att anpassa de områden som anges ovan för att avspegla den förändringen. Sådana anpassningar får inte utsträckas till beståndsområden utanför unionens vatten i delområdena 4–10, och Cecaf-zonerna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0.

bästa tillgängliga

, särskilt de från Internationella havsforskningsrådet (Ices),

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När kommissionen på grundval av vetenskapliga utlåtanden anser att förteckningen över bestånd i första stycket i punkt 1 måste ändras, får kommissionen lägga fram ett förslag till ändring av förteckningen. | 2.   När kommissionen på grundval av
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtanden anser att förteckningen över bestånd i första stycket i punkt 1 måste ändras, får kommissionen lägga fram ett förslag till ändring av förteckningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När kommissionen på grundval av vetenskapliga utlåtanden anser att förteckningen över bestånd i första stycket i punkt 1 måste ändras, får kommissionen lägga fram ett förslag till ändring av förteckningen.

2.   När kommissionen på grundval av
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtanden anser att förteckningen över bestånd i första stycket i punkt 1 måste ändras, får kommissionen lägga fram ett förslag till ändring av förteckningen.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När det gäller angränsande vatten som omfattas av punkt 1 i denna artikel ska endast artiklarna 4 och 6
  och
  de åtgärder som rör fiskemöjligheter enligt artikel 7 i denna förordning tillämpas. | 3.   När det gäller angränsande vatten som omfattas av punkt 1 i denna artikel ska endast artiklarna 4 och 6, de åtgärder som rör fiskemöjligheter enligt artikel 7
  samt artikel 9.3a och artikel 9a
  i denna förordning tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   När det gäller angränsande vatten som omfattas av punkt 1 i denna artikel ska endast artiklarna 4 och 6
  och
  de åtgärder som rör fiskemöjligheter enligt artikel 7 i denna förordning tillämpas.

3.   När det gäller angränsande vatten som omfattas av punkt 1 i denna artikel ska endast artiklarna 4 och 6, de åtgärder som rör fiskemöjligheter enligt artikel 7
  samt artikel 9.3a och artikel 9a
  i denna förordning tillämpas.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 4

Artikel 1 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Denna förordning ska även tillämpas på bifångster som tas i de västliga vattnen vid fiske efter de bestånd som förtecknas i punkt 1
  . När FMSY-intervall
  och
  skyddsåtgärder kopplade till biomassa för de bestånden fastställs enligt andra unionsrättsakter om upprättande av fleråriga planer, ska de intervallen och skyddsåtgärderna emellertid gälla
  . | 4.   Denna förordning ska även tillämpas på bifångster som tas i de västliga vattnen vid fiske efter de
  demersala
  bestånd som förtecknas i punkt 1
  och ska säkerställa att utnyttjandet av alla levande marina biologiska resurser återställer
  och
  upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Denna förordning ska även tillämpas på bifångster som tas i de västliga vattnen vid fiske efter de bestånd som förtecknas i punkt 1
  . När FMSY-intervall
  och
  skyddsåtgärder kopplade till biomassa för de bestånden fastställs enligt andra unionsrättsakter om upprättande av fleråriga planer, ska de intervallen och skyddsåtgärderna emellertid gälla
  .

4.   Denna förordning ska även tillämpas på bifångster som tas i de västliga vattnen vid fiske efter de
  demersala
  bestånd som förtecknas i punkt 1
  och ska säkerställa att utnyttjandet av alla levande marina biologiska resurser återställer
  och
  upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  .

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 4a (ny)

Artikel 1 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  I denna förordning specificeras även de åtgärder som ska vidtas för att minimera fiskets inverkan på den marina miljön vid allt fiske i unionsvattnen i de västliga vattnen, särskilt oavsiktliga fångster av skyddade arter. Kommissionen får anta genomförandeakter gällande en analys av havsområden samt format och tidtabeller för inlämnande och godkännande av förvaltningsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  I denna förordning specificeras även de åtgärder som ska vidtas för att minimera fiskets inverkan på den marina miljön vid allt fiske i unionsvattnen i de västliga vattnen, särskilt oavsiktliga fångster av skyddade arter. Kommissionen får anta genomförandeakter gällande en analys av havsområden samt format och tidtabeller för inlämnande och godkännande av förvaltningsåtgärder.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 5

Artikel 1 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   I denna förordning fastställs även närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  alla
  bestånd av arter som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 5.   I denna förordning fastställs även närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för bestånd av arter som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och som fångas i samband med demersalt fiske
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   I denna förordning fastställs även närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för
  alla
  bestånd av arter som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

5.   I denna förordning fastställs även närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i de västliga vattnen för bestånd av arter som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  och som fångas i samband med demersalt fiske
  .

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 6

Artikel 1 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   I denna förordning föreskrivs tekniska åtgärder, i enlighet med artikel 8, som ska tillämpas på samtliga bestånd i de västliga vattnen. | 6.   I denna förordning föreskrivs tekniska åtgärder
  för kommersiellt fiske och fritidsfiske
  , i enlighet med artikel 8, som ska tillämpas på samtliga
  demersala
  bestånd i de västliga vattnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   I denna förordning föreskrivs tekniska åtgärder, i enlighet med artikel 8, som ska tillämpas på samtliga bestånd i de västliga vattnen.

6.   I denna förordning föreskrivs tekniska åtgärder
  för kommersiellt fiske och fritidsfiske
  , i enlighet med artikel 8, som ska tillämpas på samtliga
  demersala
  bestånd i de västliga vattnen.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 2

Artikel 2 – punkt 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices), där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices), där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %.

| (2) | FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices)
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt
  , där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %. |
| --- | --- |

(2)

FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices)
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt
  , där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %.

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5

Artikel 2 – punkt 1 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | punktvärde för FMSY

  : värdet av den uppskattade fiskeridödligheten som, med ett givet fiskemönster och rådande miljöförhållanden, ger den högsta avkastningen på lång sikt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)

punktvärde för FMSY

  : värdet av den uppskattade fiskeridödligheten som, med ett givet fiskemönster och rådande miljöförhållanden, ger den högsta avkastningen på lång sikt.

punktvärde för FMSY

| (5) | FMSY

  : värdet av den uppskattade fiskeridödligheten som, med ett givet fiskemönster och rådande miljöförhållanden, ger den högsta avkastningen på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

FMSY

  : värdet av den uppskattade fiskeridödligheten som, med ett givet fiskemönster och rådande miljöförhållanden, ger den högsta avkastningen på lång sikt.

FMSY

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 8

Artikel 2 – punkt 1 – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt,

LIM

| (8) | BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt
  , under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt. |
| --- | --- |

(8)

BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt
  , under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt.

LIM

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 9

Artikel 2 – punkt 1 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | MSY Btrigger: referenspunkt för lekbiomassa, eller när det gäller havskräfta – förekomst (abundance), som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt av Ices, under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9)

MSY Btrigger: referenspunkt för lekbiomassa, eller när det gäller havskräfta – förekomst (abundance), som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt av Ices, under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt.

| (9) | MSY Btrigger: referenspunkt för lekbiomassa, eller när det gäller havskräfta – förekomst (abundance), som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt av Ices,
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt,
  under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt. |
| --- | --- |

(9)

MSY Btrigger: referenspunkt för lekbiomassa, eller när det gäller havskräfta – förekomst (abundance), som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt av Ices,
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt,
  under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt.

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av EU eller internationellt,

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9a (nytt)

Artikel 2 – led 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (9a) | ”


  Bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning” hänvisar till allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som stöds av de senaste vetenskapliga beläggen och metoderna, som antingen har utfärdats eller expertgranskats av ett oberoende internationellt vetenskapligt organ som erkänns av unionen eller på internationell nivå, t.ex. vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) och Internationella havsforskningsrådet (Ices), och som uppfyller kraven i artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(9a)

(9a)

”

Bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning” hänvisar till allmänt tillgängliga vetenskapliga utlåtanden som stöds av de senaste vetenskapliga beläggen och metoderna, som antingen har utfärdats eller expertgranskats av ett oberoende internationellt vetenskapligt organ som erkänns av unionen eller på internationell nivå, t.ex. vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) och Internationella havsforskningsrådet (Ices), och som uppfyller kraven i artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Planen ska bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt genom tillämpning av försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och ska syfta till att säkerställa att utnyttjandet av levande marina biologiska resurser återställer och upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning. | 1.   Planen ska bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt genom tillämpning av försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och ska syfta till att säkerställa att utnyttjandet av levande marina biologiska resurser återställer och upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning.
  Utöver att sträva efter miljömässig hållbarhet ska planen förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om ekonomisk och social nytta och ökad sysselsättning, samt bidra till ökad tillgång till livsmedel. |
| | Nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning ska uppnås gradvis för alla bestånd senast 2020, och ska därefter bibehållas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Planen ska bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt genom tillämpning av försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och ska syfta till att säkerställa att utnyttjandet av levande marina biologiska resurser återställer och upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning.

1.   Planen ska bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt genom tillämpning av försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och ska syfta till att säkerställa att utnyttjandet av levande marina biologiska resurser återställer och upprätthåller populationer av fiskade arter över nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning.
  Utöver att sträva efter miljömässig hållbarhet ska planen förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om ekonomisk och social nytta och ökad sysselsättning, samt bidra till ökad tillgång till livsmedel.

Nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning ska uppnås gradvis för alla bestånd senast 2020, och ska därefter bibehållas.

Nyttjandegraden för maximal hållbar avkastning ska uppnås gradvis för alla bestånd senast 2020, och ska därefter bibehållas.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Planen ska bidra till att eliminera utkast, genom att i möjligaste mån undvika och minska oönskade fångster, och till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de arter som omfattas av fångstbegräsningar och på vilka denna förordning är tillämplig. | 2.   Planen ska bidra till att eliminera utkast, genom att i möjligaste mån undvika och minska oönskade fångster,
  inbegripet genom användning av innovativa selektiva fiskeredskap och tekniker,
  och till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de arter som omfattas av fångstbegräsningar och på vilka denna förordning är tillämplig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Planen ska bidra till att eliminera utkast, genom att i möjligaste mån undvika och minska oönskade fångster, och till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de arter som omfattas av fångstbegräsningar och på vilka denna förordning är tillämplig.

2.   Planen ska bidra till att eliminera utkast, genom att i möjligaste mån undvika och minska oönskade fångster,
  inbegripet genom användning av innovativa selektiva fiskeredskap och tekniker,
  och till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de arter som omfattas av fångstbegräsningar och på vilka denna förordning är tillämplig.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Planen ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras. Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG, och målen i 
  artiklarna 4 och 5 i
  direktiv 2009/147/EG och
  artiklarna 6 och 12 i
  rådets direktiv 92/43/EEG. | 3.   Planen ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen
  , och i synnerhet på känsliga livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur, marina reptiler, sjöfåglar, undervattenberg, djuphavsrev och täta förekomster av icke revbildande koraller eller svampdjurssamhällen,
  minimeras
  och helst elimineras, för att säkerställa att fiskare fortsätter att fiska på ett hållbart och selektivt sätt
  . Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG, och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Planen ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras. Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG, och målen i 
  artiklarna 4 och 5 i
  direktiv 2009/147/EG och
  artiklarna 6 och 12 i
  rådets direktiv 92/43/EEG.

3.   Planen ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen
  , och i synnerhet på känsliga livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur, marina reptiler, sjöfåglar, undervattenberg, djuphavsrev och täta förekomster av icke revbildande koraller eller svampdjurssamhällen,
  minimeras
  och helst elimineras, för att säkerställa att fiskare fortsätter att fiska på ett hållbart och selektivt sätt
  . Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att uppnå god miljöstatus senast 2020, i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG, och målen i direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4 – led b

Artikel 3 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | bidra till uppfyllandet av andra relevanta deskriptorer i bilaga
  I 
  till direktiv 2008/56/EG, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla dem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

bidra till uppfyllandet av andra relevanta deskriptorer i bilaga
  I 
  till direktiv 2008/56/EG, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla dem
  .

bidra till uppfyllandet av andra relevanta deskriptorer i bilaga

till direktiv 2008/56/EG, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla dem

| b) | säkerställa att fiskets negativa effekter på den marina miljön minimeras,
  i 
  synnerhet när det gäller känsliga livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur och sjöfåglar
  . |
| --- | --- |

b)

säkerställa att fiskets negativa effekter på den marina miljön minimeras,
  i 
  synnerhet när det gäller känsliga livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur och sjöfåglar
  .

säkerställa att fiskets negativa effekter på den marina miljön minimeras,

synnerhet när det gäller känsliga livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur och sjöfåglar

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5

Artikel 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Åtgärder inom ramen för planen ska vidtas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Om det inte finns tillräckliga data, ska en jämförbar bevarandenivå för de berörda bestånden eftersträvas. | 5.   Åtgärder inom ramen för planen ska vidtas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden.
  Bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden ska bli föremål för expertgranskning av tillförlitliga och lämpliga vetenskapliga organ såsom Internationella havsforskningsrådet (Ices) eller vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De ska offentliggöras senast när dessa åtgärder föreslås av kommissionen.
  Om det inte finns tillräckliga data, ska en jämförbar bevarandenivå för de berörda bestånden eftersträvas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Åtgärder inom ramen för planen ska vidtas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. Om det inte finns tillräckliga data, ska en jämförbar bevarandenivå för de berörda bestånden eftersträvas.

5.   Åtgärder inom ramen för planen ska vidtas på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden.
  Bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden ska bli föremål för expertgranskning av tillförlitliga och lämpliga vetenskapliga organ såsom Internationella havsforskningsrådet (Ices) eller vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). De ska offentliggöras senast när dessa åtgärder föreslås av kommissionen.
  Om det inte finns tillräckliga data, ska en jämförbar bevarandenivå för de berörda bestånden eftersträvas.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices. | 2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices.

2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  .

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5 – led a

Artikel 4 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske,

| a) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske
  och/eller flerartsfiske, framför allt för att begränsa de socioekonomiska verkningarna på fisket
  , |
| --- | --- |

a)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske
  och/eller flerartsfiske, framför allt för att begränsa de socioekonomiska verkningarna på fisket
  ,

och/eller flerartsfiske, framför allt för att begränsa de socioekonomiska verkningarna på fisket

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5 – led c

Artikel 4 – punkt 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra.

| c) | för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra
  , bortsett från de fall där så kallade choke-situationer, eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet, lindras
  . |
| --- | --- |

c)

för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra
  , bortsett från de fall där så kallade choke-situationer, eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet, lindras
  .

, bortsett från de fall där så kallade choke-situationer, eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet, lindras

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 6a (ny)

Artikel 4 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  För att undvika att förvaltningen på kort sikt försvårar genomförandet av en flerårig förvaltning och för att främja de berörda parternas deltagande i beslutsprocessen, ska det vara möjligt att inom ramen för denna förordning godkänna utnyttjanderegler via regionalisering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  För att undvika att förvaltningen på kort sikt försvårar genomförandet av en flerårig förvaltning och för att främja de berörda parternas deltagande i beslutsprocessen, ska det vara möjligt att inom ramen för denna förordning godkänna utnyttjanderegler via regionalisering.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De bestånden ska förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med definitionen i punkt 8 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, om inte tillräckliga vetenskapliga uppgifter finns tillgängliga. | 2.   De bestånden ska förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med definitionen i punkt 8 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, om inte tillräckliga vetenskapliga uppgifter finns tillgängliga
  , och det ska säkerställas en bevarandegrad som minst motsvarar den maximala hållbara avkastningen som fastställs i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De bestånden ska förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med definitionen i punkt 8 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, om inte tillräckliga vetenskapliga uppgifter finns tillgängliga.

2.   De bestånden ska förvaltas i enlighet med försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen i enlighet med definitionen i punkt 8 i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, om inte tillräckliga vetenskapliga uppgifter finns tillgängliga
  , och det ska säkerställas en bevarandegrad som minst motsvarar den maximala hållbara avkastningen som fastställs i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  .

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska förvaltningen av blandfiske avseende de bestånd som avses i artikel 1.4 i denna förordning, ta hänsyn till svårigheten att fiska alla bestånd på MSY-nivå samtidigt, i synnerhet i situationer då detta leder till en för tidig stängning av fisket. | 3.   I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska förvaltningen av blandfiske
  och/eller fisket av flera arter
  avseende de bestånd som avses i artikel 1.4 i denna förordning, ta hänsyn till svårigheten att fiska alla bestånd på MSY-nivå samtidigt, i synnerhet i situationer då detta leder till en för tidig stängning av fisket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska förvaltningen av blandfiske avseende de bestånd som avses i artikel 1.4 i denna förordning, ta hänsyn till svårigheten att fiska alla bestånd på MSY-nivå samtidigt, i synnerhet i situationer då detta leder till en för tidig stängning av fisket.

3.   I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska förvaltningen av blandfiske
  och/eller fisket av flera arter
  avseende de bestånd som avses i artikel 1.4 i denna förordning, ta hänsyn till svårigheten att fiska alla bestånd på MSY-nivå samtidigt, i synnerhet i situationer då detta leder till en för tidig stängning av fisket.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices
  på grundval
  av
  denna plan
  : | Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1, ska
  på grundval av denna plan
  begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts
  av
  unionen eller internationellt, och i enlighet med definitionen av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices
  på grundval
  av
  denna plan
  :

på grundval

denna plan

Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1, ska
  på grundval av denna plan
  begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts
  av
  unionen eller internationellt, och i enlighet med definitionen av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden
  :

på grundval av denna plan

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts

unionen eller internationellt, och i enlighet med definitionen av bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan för ett visst år, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under MSY Btrigger, ska alla lämpliga avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning. Genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, ska fiskemöjligheterna fastställas till nivåer som är förenliga med en fiskeridödlighet under det övre FMSY-intervallet, med beaktande av minskningen av biomassa. | 1.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan för ett visst år, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de
  demersala
  bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under MSY Btrigger, ska alla lämpliga avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning. Genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, ska fiskemöjligheterna fastställas till nivåer som är förenliga med en fiskeridödlighet under det övre FMSY-intervallet, med beaktande av minskningen av biomassa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan för ett visst år, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under MSY Btrigger, ska alla lämpliga avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning. Genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, ska fiskemöjligheterna fastställas till nivåer som är förenliga med en fiskeridödlighet under det övre FMSY-intervallet, med beaktande av minskningen av biomassa.

1.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan för ett visst år, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de
  demersala
  bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under MSY Btrigger, ska alla lämpliga avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning. Genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, ska fiskemöjligheterna fastställas till nivåer som är förenliga med en fiskeridödlighet under det övre FMSY-intervallet, med beaktande av minskningen av biomassa.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under Blim, ska ytterligare avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning I synnerhet får dessa avhjälpande åtgärder, genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, inbegripa ett tillfälligt stopp för det riktade fisket när det gäller det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten och en lämplig minskning av fiskemöjligheterna. | 2.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de
  demersala
  bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under Blim, ska ytterligare avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning I synnerhet får dessa avhjälpande åtgärder, genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, inbegripa ett tillfälligt stopp för det riktade fisket när det gäller det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten och en lämplig minskning av fiskemöjligheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under Blim, ska ytterligare avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning I synnerhet får dessa avhjälpande åtgärder, genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, inbegripa ett tillfälligt stopp för det riktade fisket när det gäller det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten och en lämplig minskning av fiskemöjligheterna.

2.   När de vetenskapliga utlåtandena visar att lekbiomassan, och när det gäller havskräfta – förekomsten (abundance), för något av de
  demersala
  bestånd som anges i artikel 1.1 ligger under Blim, ska ytterligare avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att beståndet snabbt återgår till nivåer över dem som kan ge maximal hållbar avkastning I synnerhet får dessa avhjälpande åtgärder, genom undantag från artikel 4.3 och 4.5, inbegripa ett tillfälligt stopp för det riktade fisket när det gäller det berörda beståndet eller den berörda funktionella enheten och en lämplig minskning av fiskemöjligheterna.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – inledningen

Artikel 8 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder: | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder
  för fisken som utnyttjar demersala bestånd i de västliga vattnen
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder:

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder
  för fisken som utnyttjar demersala bestånd i de västliga vattnen
  :

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – led a

Artikel 8 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Specifikationer av fiskeredskapens egenskaper och regler för användningen av redskapen för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster eller minimera negativa effekter på ekosystemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Specifikationer av fiskeredskapens egenskaper och regler för användningen av redskapen för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster eller minimera negativa effekter på ekosystemet.

| a) | Specifikationer av fiskeredskapens egenskaper och regler för användningen av redskapen för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster
  , särskilt av unga exemplar,
  eller minimera negativa effekter på ekosystemet. |
| --- | --- |

a)

Specifikationer av fiskeredskapens egenskaper och regler för användningen av redskapen för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster
  , särskilt av unga exemplar,
  eller minimera negativa effekter på ekosystemet.

, särskilt av unga exemplar,

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3. | 2.   De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3
  och ska tillämpas både på kommersiellt fiske och på fritidsfiske
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3
  och ska tillämpas både på kommersiellt fiske och på fritidsfiske
  .

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a




  Fredningstider/fredade områden för fiske av havsabborre





  1.
     
  Kommersiellt fiske och fritidsfiske av havsabborre är förbjudet i de västliga vattnen och i Ices-sektioner 4b och 4c mellan den 1 februari och den 30 april. Det är förbjudet att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa samt förvara havsabborre som fångats på kusten av dessa områden.






  2.
     
  Det är också förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter havsabborre i Ices-sektionerna 7b, 7c, 7j och 7k samt i de vatten i Ices-sektionerna 7a och 7 g under Förenade kungarikets överhöghet som ligger mer än tolv nautiska mil från baslinjen. Det är förbjudet för unionsfiskefartyg att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa havsabborre som fångats i dessa områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8a

Fredningstider/fredade områden för fiske av havsabborre

1.
     
  Kommersiellt fiske och fritidsfiske av havsabborre är förbjudet i de västliga vattnen och i Ices-sektioner 4b och 4c mellan den 1 februari och den 30 april. Det är förbjudet att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa samt förvara havsabborre som fångats på kusten av dessa områden.

2.
     
  Det är också förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter havsabborre i Ices-sektionerna 7b, 7c, 7j och 7k samt i de vatten i Ices-sektionerna 7a och 7 g under Förenade kungarikets överhöghet som ligger mer än tolv nautiska mil från baslinjen. Det är förbjudet för unionsfiskefartyg att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa havsabborre som fångats i dessa områden.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får den totala tillåtna fångstmängden för
  beståndet
  av havskräfta
  i de västliga vattnen
  vara summan av fångstbegränsningarna i de funktionella enheterna och i de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna. | 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får den totala tillåtna fångstmängden för
  ett visst bestånd
  av havskräfta vara summan av fångstbegränsningarna i de funktionella enheterna och i de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna
  för det område som fastställts för detta bestånd
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får den totala tillåtna fångstmängden för
  beståndet
  av havskräfta
  i de västliga vattnen
  vara summan av fångstbegränsningarna i de funktionella enheterna och i de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 får den totala tillåtna fångstmängden för
  ett visst bestånd
  av havskräfta vara summan av fångstbegränsningarna i de funktionella enheterna och i de statistiska rektanglarna utanför de funktionella enheterna
  för det område som fastställts för detta bestånd
  .

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4

Artikel 9 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  När de vetenskapliga utlåtandena visar att fritidsfisket har en betydande inverkan på fiskeridödligheten för ett visst bestånd, ska rådet beakta dem och får begränsa fritidsfisket när fiskemöjligheterna fastställs för att undvika att det sammantagna målet för fiskeridödligheten överskrids. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  När de vetenskapliga utlåtandena visar att fritidsfisket har en betydande inverkan på fiskeridödligheten för ett visst bestånd, ska rådet beakta dem och får begränsa fritidsfisket när fiskemöjligheterna fastställs för att undvika att det sammantagna målet för fiskeridödligheten överskrids.

utgår

utgår

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Fritidsfiske |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska ta hänsyn till fiskeridödligheten inom fritidsfisket när de fördelar de fiskemöjligheter som de förfogar över och som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1380/2013, för att undvika att det sammantagna målet för fiskeridödlighet överskrids. |
| | När de vetenskapliga utlåtandena visar att fritidsfisket har en betydande inverkan på fiskeridödligheten för ett visst bestånd enligt artikel 1.1 i denna förordning, får rådet fastställa icke-diskriminerande individuella fiskemöjligheter för fritidsfiskare. |
| | 2.
     
  Rådet ska utgå från transparenta och objektiva kriterier, däribland miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier, när det fastställer fiskemöjligheter för fritidsfisket. Kriterierna kan bland annat omfatta fiskets påverkan på miljön, den samhälleliga betydelsen av denna verksamhet och dess bidrag till ekonomin i kustområdena. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga och proportionella åtgärder för övervakning och insamling av data för en tillförlitlig bedömning av de faktiska fångstnivåerna enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Artikel 9a

Fritidsfiske

Fritidsfiske

1.
     
  Medlemsstaterna ska ta hänsyn till fiskeridödligheten inom fritidsfisket när de fördelar de fiskemöjligheter som de förfogar över och som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1380/2013, för att undvika att det sammantagna målet för fiskeridödlighet överskrids.

När de vetenskapliga utlåtandena visar att fritidsfisket har en betydande inverkan på fiskeridödligheten för ett visst bestånd enligt artikel 1.1 i denna förordning, får rådet fastställa icke-diskriminerande individuella fiskemöjligheter för fritidsfiskare.

När de vetenskapliga utlåtandena visar att fritidsfisket har en betydande inverkan på fiskeridödligheten för ett visst bestånd enligt artikel 1.1 i denna förordning, får rådet fastställa icke-diskriminerande individuella fiskemöjligheter för fritidsfiskare.

2.
     
  Rådet ska utgå från transparenta och objektiva kriterier, däribland miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier, när det fastställer fiskemöjligheter för fritidsfisket. Kriterierna kan bland annat omfatta fiskets påverkan på miljön, den samhälleliga betydelsen av denna verksamhet och dess bidrag till ekonomin i kustområdena.

3.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga och proportionella åtgärder för övervakning och insamling av data för en tillförlitlig bedömning av de faktiska fångstnivåerna enligt punkt 1.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9b (ny)

Artikel 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9b |
| | Märkning av fångster från fritidsfiske |
| | 1.
     
  Exemplar av havsabborre, torsk, lyrtorsk och tunga som fångas i områden som avses för dessa bestånd enligt artikel 1.1 ska märkas när fritidsfiskaren behåller fisken. |
| | 2.
     
  Denna märkning består av borttagande av nedre delen eller övre delen av stjärtfenan, på ett sådant sätt att de inte hindrar mätning av fiskens storlek. |
| | 3.
     
  Denna märkning ska utföras omedelbart efter fångsten och avlivningen, antingen på land, eller när det är fråga om fritidsfiske från ett fartyg, efter att fisken har tagits ombord. Märkningen gäller dock inte för exemplar som har tagits ombord på ett fartyg för fritidsfiske och som hålls vid liv i gott skick i en fisksump innan de frisläpps. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9b

Artikel 9b

Märkning av fångster från fritidsfiske

Märkning av fångster från fritidsfiske

1.
     
  Exemplar av havsabborre, torsk, lyrtorsk och tunga som fångas i områden som avses för dessa bestånd enligt artikel 1.1 ska märkas när fritidsfiskaren behåller fisken.

2.
     
  Denna märkning består av borttagande av nedre delen eller övre delen av stjärtfenan, på ett sådant sätt att de inte hindrar mätning av fiskens storlek.

3.
     
  Denna märkning ska utföras omedelbart efter fångsten och avlivningen, antingen på land, eller när det är fråga om fritidsfiske från ett fartyg, efter att fisken har tagits ombord. Märkningen gäller dock inte för exemplar som har tagits ombord på ett fartyg för fritidsfiske och som hålls vid liv i gott skick i en fisksump innan de frisläpps.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För alla bestånd av arter i de västliga vattnen som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning genom att anta närmare bestämmelser för den skyldigheten i enlighet med artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013. | För alla
  demersala
  bestånd av arter i de västliga vattnen som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  , och för oavsiktliga fångster av pelagiska arter vid fiske som utnyttjar bestånd som avses i artikel 1.1 som omfattas av landningsskyldigheten
  , ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning genom att anta närmare bestämmelser för den skyldigheten i enlighet med artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För alla bestånd av arter i de västliga vattnen som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning genom att anta närmare bestämmelser för den skyldigheten i enlighet med artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013.

För alla
  demersala
  bestånd av arter i de västliga vattnen som omfattas av landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013
  , och för oavsiktliga fångster av pelagiska arter vid fiske som utnyttjar bestånd som avses i artikel 1.1 som omfattas av landningsskyldigheten
  , ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning genom att anta närmare bestämmelser för den skyldigheten i enlighet med artikel 15.5 a–e i förordning (EU) nr 1380/2013.

demersala

, och för oavsiktliga fångster av pelagiska arter vid fiske som utnyttjar bestånd som avses i artikel 1.1 som omfattas av landningsskyldigheten

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1a (nytt)

Artikel 10 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den landningsskyldighet som avses i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska inte gälla för fritidsfiske, inklusive de fall där rådet fastställer individuella fiskemöjligheter enligt artikel 9a i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den landningsskyldighet som avses i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska inte gälla för fritidsfiske, inklusive de fall där rådet fastställer individuella fiskemöjligheter enligt artikel 9a i denna förordning.

Den landningsskyldighet som avses i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska inte gälla för fritidsfiske, inklusive de fall där rådet fastställer individuella fiskemöjligheter enligt artikel 9a i denna förordning.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a




  Småskaligt fiske och kustfiske i de yttersta randområdena




  Denna förordning ska beakta de begräsningar som hänger samman med storleken på fartyg som bedriver småskaligt fiske och kustfiske i de yttersta randområdena. Landning av bifångster ska tillåtas såvida den inte har allvarliga följder för biomassan för lekbeståndet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Småskaligt fiske och kustfiske i de yttersta randområdena

Denna förordning ska beakta de begräsningar som hänger samman med storleken på fartyg som bedriver småskaligt fiske och kustfiske i de yttersta randområdena. Landning av bifångster ska tillåtas såvida den inte har allvarliga följder för biomassan för lekbeståndet.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För
  var och en av
  de Ices-zoner som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska varje medlemsstat utfärda fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 för fartyg som för dess flagg och som bedriver fiskeverksamhet i det området.
  I sådana fisketillstånd får medlemsstaterna även begränsa den totala kapaciteten uttryckt i kW för de fartyg som använder ett särskilt redskap. | 1.   För de Ices-zoner som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska varje medlemsstat utfärda fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 för fartyg som för dess flagg och som bedriver fiskeverksamhet i det området. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För
  var och en av
  de Ices-zoner som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska varje medlemsstat utfärda fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 för fartyg som för dess flagg och som bedriver fiskeverksamhet i det området.
  I sådana fisketillstånd får medlemsstaterna även begränsa den totala kapaciteten uttryckt i kW för de fartyg som använder ett särskilt redskap.

1.   För de Ices-zoner som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska varje medlemsstat utfärda fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 för fartyg som för dess flagg och som bedriver fiskeverksamhet i det området.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1a (ny)

Artikel 11 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna kan i de fisketillstånd som avses i punkt 1 också begränsa den totala kapaciteten för sådana fartyg som avses i nämnda punkt, som använder ett särskilt redskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna kan i de fisketillstånd som avses i punkt 1 också begränsa den totala kapaciteten för sådana fartyg som avses i nämnda punkt, som använder ett särskilt redskap.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1b (ny)

Artikel 11 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b
     
  . Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 13 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att begränsa den totala kapaciteten hos berörda flottor i medlemsstaterna för att underlätta uppnåendet av målen i artikel 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b
     
  . Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 13 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 i syfte att begränsa den totala kapaciteten hos berörda flottor i medlemsstaterna för att underlätta uppnåendet av målen i artikel 3.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i artiklarna 8 och 10 i den här förordningen. | 1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i artiklarna 8, 10
  och 11b
  i den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i artiklarna 8 och 10 i den här förordningen.

1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i artiklarna 8, 10
  och 11b
  i den här förordningen.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel får medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen och medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de sydvästliga vatten lägga fram gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje gång en utvärdering av planen lagts fram i enlighet med artikel 14. De får också lämna
  sådana
  rekommendationer när
  de bedömer att
  så är nödvändigt, i synnerhet om det sker en
  plötslig
  förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av denna förordning. Gemensamma rekommendationer avseende åtgärder som avser ett visst kalenderår ska lämnas in senast den 1 juli det föregående året. | 2.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel får medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen och medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de sydvästliga vatten lägga fram gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje gång en utvärdering av planen lagts fram i enlighet med artikel 14. De får också lämna
  ytterligare
  rekommendationer när så är nödvändigt, i synnerhet om det sker en förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av denna förordning
  , samt upprätta en plan som omfattar åtgärder för tillämpning av den ekosystembaserade ansatsen för fiskeriförvaltningen i de västliga vattnen
  . Gemensamma rekommendationer avseende åtgärder som avser ett visst kalenderår ska lämnas in senast den 1 juli det föregående året
  eller så snart som möjligt när sådana gemensamma rekommendationer är avsedda att ta itu med nödsituationer som har identifierats i de senaste vetenskapliga utlåtandena
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel får medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen och medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de sydvästliga vatten lägga fram gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje gång en utvärdering av planen lagts fram i enlighet med artikel 14. De får också lämna
  sådana
  rekommendationer när
  de bedömer att
  så är nödvändigt, i synnerhet om det sker en
  plötslig
  förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av denna förordning. Gemensamma rekommendationer avseende åtgärder som avser ett visst kalenderår ska lämnas in senast den 1 juli det föregående året.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel får medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de nordvästliga vattnen och medlemsstater med ett direkt förvaltningsintresse i de sydvästliga vatten lägga fram gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje gång en utvärdering av planen lagts fram i enlighet med artikel 14. De får också lämna
  ytterligare
  rekommendationer när så är nödvändigt, i synnerhet om det sker en förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av denna förordning
  , samt upprätta en plan som omfattar åtgärder för tillämpning av den ekosystembaserade ansatsen för fiskeriförvaltningen i de västliga vattnen
  . Gemensamma rekommendationer avseende åtgärder som avser ett visst kalenderår ska lämnas in senast den 1 juli det föregående året
  eller så snart som möjligt när sådana gemensamma rekommendationer är avsedda att ta itu med nödsituationer som har identifierats i de senaste vetenskapliga utlåtandena
  .

Ändringsförslag 90

Ändringsförslag 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13– punkt 2a (ny)

Artikel 13– punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Oaktat bestämmelserna i artikel 18.1 och 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 får kommissionen anta delegerade akter även i avsaknad av en sådan gemensam rekommendation som avses i de punkterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2a.
     
  Oaktat bestämmelserna i artikel 18.1 och 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 får kommissionen anta delegerade akter även i avsaknad av en sådan gemensam rekommendation som avses i de punkterna.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a |
| | Uppföljning och förhandsunderrättelse om ändringar till ett vetenskapligt utlåtande |
| | 1.
     
  Kommissionen ska årligen senast den 1 april rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena som har använts som grund för rådets beslut om fastställande av fiskemöjligheter i enlighet med denna förordning mellan den 1 februari föregående år och 31 januari innevarande år. |
| | Denna rapport ska för alla berörda fiskbestånd och fiskarter omfatta särskilt de fiskemöjligheter som rådet har fastställt i enlighet med artiklarna 4 och 5 och, när så är lämpligt, artikel 7 i denna förordning, och också ange motsvarande värden uttryckta i fiskeridödlighet. Dessa uppgifter ska jämföras med de vetenskapliga utlåtandena för att fastställa intervaller för fiskeridödligheten (MSY Flower, FMSY och MSY Fupper, och deras överensstämmelse med fiskemöjligheter) och uppskattningar av beståndets lekbiomassa och av referensbiomassa (MSY Btrigger och Blim). |
| | 2.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet så snart som möjligt efter att ha fått kännedom, och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om fastställande av fiskemöjligheter, om situationer där de allra senaste FMSY-uppgifterna motsvarar variationer i fiskemöjligheter som avviker med mer än 20 % från de fiskemöjligheter som motsvarade FMSY-värdet i de vetenskapliga utlåtanden som användes för att fastställa fiskemöjligheter för den aktuella perioden. Likaså ska kommissionen informera Europaparlamentet så snart som möjligt och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om situationer där de vetenskapliga utlåtandena om olika referensnivåer för lekbiomassan gör det berättigat att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13a

Artikel 13a

Uppföljning och förhandsunderrättelse om ändringar till ett vetenskapligt utlåtande

Uppföljning och förhandsunderrättelse om ändringar till ett vetenskapligt utlåtande

1.
     
  Kommissionen ska årligen senast den 1 april rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena som har använts som grund för rådets beslut om fastställande av fiskemöjligheter i enlighet med denna förordning mellan den 1 februari föregående år och 31 januari innevarande år.

Denna rapport ska för alla berörda fiskbestånd och fiskarter omfatta särskilt de fiskemöjligheter som rådet har fastställt i enlighet med artiklarna 4 och 5 och, när så är lämpligt, artikel 7 i denna förordning, och också ange motsvarande värden uttryckta i fiskeridödlighet. Dessa uppgifter ska jämföras med de vetenskapliga utlåtandena för att fastställa intervaller för fiskeridödligheten (MSY Flower, FMSY och MSY Fupper, och deras överensstämmelse med fiskemöjligheter) och uppskattningar av beståndets lekbiomassa och av referensbiomassa (MSY Btrigger och Blim).

Denna rapport ska för alla berörda fiskbestånd och fiskarter omfatta särskilt de fiskemöjligheter som rådet har fastställt i enlighet med artiklarna 4 och 5 och, när så är lämpligt, artikel 7 i denna förordning, och också ange motsvarande värden uttryckta i fiskeridödlighet. Dessa uppgifter ska jämföras med de vetenskapliga utlåtandena för att fastställa intervaller för fiskeridödligheten (MSY Flower

upper

2.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet så snart som möjligt efter att ha fått kännedom, och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om fastställande av fiskemöjligheter, om situationer där de allra senaste FMSY-uppgifterna motsvarar variationer i fiskemöjligheter som avviker med mer än 20 % från de fiskemöjligheter som motsvarade FMSY-värdet i de vetenskapliga utlåtanden som användes för att fastställa fiskemöjligheter för den aktuella perioden. Likaså ska kommissionen informera Europaparlamentet så snart som möjligt och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om situationer där de vetenskapliga utlåtandena om olika referensnivåer för lekbiomassan gör det berättigat att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 7.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – rubriken

Artikel 14 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utvärdering av planen | Utvärdering
  och tillämpning
  av planen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utvärdering av planen

Utvärdering
  och tillämpning
  av planen

och tillämpning

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 1.1, 8
  och
  10 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 1.1, 8,10
  och 11.1b
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 1.1, 8
  och
  10 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 1.1, 8,10
  och 11.1b
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av femårsperioden. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 1.1, 8
  och
  10 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 1.1, 8
  , 10
  och
  11.1b
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 1.1, 8
  och
  10 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 1.1, 8
  , 10
  och
  11.1b
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 6

Artikel 15 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 1.1, 8
  och
  10 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 1.1, 8, 10 och
  11.1b
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 1.1, 8
  och
  10 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 1.1, 8, 10 och
  11.1b
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 1

Artikel 17 – led 1

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 2 – punkt 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices), där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices), där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %.

MSY

lim

| (2) | FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices)
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %. |
| --- | --- |

(2)

FMSY-intervall: ett intervall av värden som anges i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt Internationella havsforskningsrådet (Ices)
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , där alla nivåer av fiskeridödlighet inom det intervallet ger maximal hållbar avkastning (MSY) på lång sikt, förutsatt ett givet fiskemönster och under rådande genomsnittliga miljöförhållanden, utan att i någon större utsträckning påverka reproduktionsprocessen för bestånden i fråga. Intervallet är fastställt för att ge en minskning på högst 5 % av den långsiktiga avkastningen jämfört med MSY. Det har fastställts ett tak så att sannolikheten för att beståndet sjunker under gränsreferenspunkten för lekbeståndets biomassa (Blim) är högst 5 %.

MSY

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt

lim

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 1

Artikel 17 – led 1

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 2 – punkt 1 – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt,

LIM

| (8) | BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt. |
| --- | --- |

(8)

BLIM: den referenspunkt för beståndets storlek som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , under vilken reproduktionsförmågan kan vara nedsatt.

LIM

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 1

Artikel 17 – led 1

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 2 – punkt 1 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | MSY BTRIGGER: referenspunkt för lekbiomassa som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9)

MSY BTRIGGER: referenspunkt för lekbiomassa som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices, under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt.

TRIGGER

| (9) | MSY BTRIGGER: referenspunkt för lekbiomassa som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt. |
| --- | --- |

(9)

MSY BTRIGGER: referenspunkt för lekbiomassa som anges i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtande, särskilt från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  , under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen bygger upp beståndet över nivåer som kan ge MSY på lång sikt.

TRIGGER

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 2

Artikel 17 – led 2

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices. | 2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices.

2.   De FMSY-intervall som baseras på denna plan ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  .

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 2

Artikel 17 – led 2

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 4 – punkt 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra.

| c) | för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra
  , bortsett från fall där så kallade choke-situationer eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet lindras
  . |
| --- | --- |

c)

för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra
  , bortsett från fall där så kallade choke-situationer eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet lindras
  .

, bortsett från fall där så kallade choke-situationer eller andra situationer som lamslår eller i hög grad inverkar negativt på vissa flottors verksamhet lindras

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 3

Artikel 17 – led 3

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel 4a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices på grundval av denna plan: | Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  på grundval av denna plan: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices på grundval av denna plan:

Följande referenspunkter för bevarande som ska garantera fullreproduktionsförmåga för de bestånd som avses i artikel 1.1 ska begäras från Ices
  eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt
  på grundval av denna plan:

eller ett liknande oberoende vetenskapligt organ som erkänts av unionen eller internationellt

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – led 4a (nytt)

Artikel 17 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) nr 2016/1139

Artikel - 15 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | I kapitel IX ska följande artikel införas:




  ”Artikel 15




  Uppföljning och förhandsunderrättelse om ändringar till ett vetenskapligt yttrande





  1.
     
  Kommissionen ska årligen senast den 1 april rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena som har använts som referenser för rådets beslut om fastställande av fiskemöjligheter i enlighet med denna förordning mellan den 1 februari föregående år och 31 januari innevarande år.




  Denna rapport ska för alla berörda fiskbestånd och fiskarter omfatta särskilt de fiskemöjligheter som rådet har fastställt i enlighet med artiklarna 4 och 5 och, när så är lämpligt, artikel 7 i denna förordning, och också ange motsvarande värden uttryckta i fiskeridödlighet. Dessa uppgifter ska jämföras med de vetenskapliga utlåtandena för att fastställa intervaller för fiskeridödligheten (MSY Flower, FMSY och MSY Fupper, och deras överensstämmelse med fiskemöjligheter) och uppskattningar av beståndets lekbiomassa och av referensbiomassa (MSY Btrigger och Blim).






  2.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet så snart som möjligt efter att ha fått kännedom, och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om fastställande av fiskemöjligheter, om situationer där de allra senaste vetenskapliga FMSY-uppgifterna motsvarar variationer i fiskemöjligheter som avviker med mer än 20 % från de fiskemöjligheter som motsvarade FMSY-värdet i de vetenskapliga utlåtanden som användes för att fastställa fiskemöjligheter för den aktuella perioden. Likaså ska kommissionen informera Europaparlamentet så snart som möjligt och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om situationer där de vetenskapliga utlåtandena om olika referensnivåer för lekbiomassan gör det berättigat att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 7.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

I kapitel IX ska följande artikel införas:

”Artikel 15

Uppföljning och förhandsunderrättelse om ändringar till ett vetenskapligt yttrande

1.
     
  Kommissionen ska årligen senast den 1 april rapportera till Europaparlamentet om de bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtandena som har använts som referenser för rådets beslut om fastställande av fiskemöjligheter i enlighet med denna förordning mellan den 1 februari föregående år och 31 januari innevarande år.

Denna rapport ska för alla berörda fiskbestånd och fiskarter omfatta särskilt de fiskemöjligheter som rådet har fastställt i enlighet med artiklarna 4 och 5 och, när så är lämpligt, artikel 7 i denna förordning, och också ange motsvarande värden uttryckta i fiskeridödlighet. Dessa uppgifter ska jämföras med de vetenskapliga utlåtandena för att fastställa intervaller för fiskeridödligheten (MSY Flower, FMSY och MSY Fupper, och deras överensstämmelse med fiskemöjligheter) och uppskattningar av beståndets lekbiomassa och av referensbiomassa (MSY Btrigger och Blim).

2.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet så snart som möjligt efter att ha fått kännedom, och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om fastställande av fiskemöjligheter, om situationer där de allra senaste vetenskapliga FMSY-uppgifterna motsvarar variationer i fiskemöjligheter som avviker med mer än 20 % från de fiskemöjligheter som motsvarade FMSY-värdet i de vetenskapliga utlåtanden som användes för att fastställa fiskemöjligheter för den aktuella perioden. Likaså ska kommissionen informera Europaparlamentet så snart som möjligt och under alla omständigheter innan antagandet av ett nytt rådsbeslut om situationer där de vetenskapliga utlåtandena om olika referensnivåer för lekbiomassan gör det berättigat att vidta skyddsåtgärder enligt artikel 7.”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0310/2018).

1

(18)  Rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21.4.2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (EUT L 150, 30.4.2004, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EUT L 345, 28.12.2005, s. 5).

19

(20)  Rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (EUT L 65, 7.3.2006, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen (EUT L 122, 11.5.2007, s. 7).

21

(22)  Rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (EUT L 344, 20.12.2008, s. 6).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (EGT L 348, 24.12.2008, s. 20).

23

(18)  Rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21.4.2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (EUT L 150, 30.4.2004, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EUT L 345, 28.12.2005, s. 5).

19

(20)  Rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (EUT L 65, 7.3.2006, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen (EUT L 122, 11.5.2007, s. 7).

21

(22)  Rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (EUT L 344, 20.12.2008, s. 6).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (EGT L 348, 24.12.2008, s. 20).

23

(24)  EU ber Ices att tillhandahålla FMSY-intervaller för utvalda bestånd i Ices-delområdena 5–10.

24

(24)  EU ber Ices att tillhandahålla FMSY-intervaller för utvalda bestånd i Ices-delområdena 5–10.

24

(25)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

25

(25)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

25

(27)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 av den 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (EUT L 191, 15.7.2016, s. 1).

27

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 av den 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (EUT L 191, 15.7.2016, s. 1).

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Europeiska bankmyndighetens säte ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0734),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0420/2017),

| — | med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning, där man åtagit sig att lojalt och transparent samarbeta under hela lagstiftningscykeln och man slår fast att de båda medlagstiftarna är jämlika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning, där man åtagit sig att lojalt och transparent samarbeta under hela lagstiftningscykeln och man slår fast att de båda medlagstiftarna är jämlika,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 19 juli 2012 om decentraliserade byråer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 19 juli 2012 om decentraliserade byråer,

| — | med beaktande av förfarandet som leder fram till ett beslut om omlokalisering av Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska bankmyndigheten i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen, som godkändes i anslutning till Europeiska rådet (artikel 50 i EUF-fördraget) den 22 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förfarandet som leder fram till ett beslut om omlokalisering av Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska bankmyndigheten i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen, som godkändes i anslutning till Europeiska rådet (artikel 50 i EUF-fördraget) den 22 juni 2017,

| — | efter att ha hört Europeiska Centralbanken, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska Centralbanken,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 januari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 januari 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 oktober 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 oktober 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0153/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av rådets uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär en omedelbar översyn av den gemensamma ansats som bifogats det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 19 juli 2012 om decentraliserade byråer, för att vederbörligen beakta parlamentets roll i beslutsprocessen om placeringen av byråer med hänsyn till dess befogenheter som medlagstiftare enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och kräver därför en nära involvering av parlamentet i den beslutsprocessen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om de kriterier som fastställdes av kommissionen och som godkändes av stats- och regeringscheferna (EU27) vid Europeiska rådet (enligt artikel 50 i EU-fördraget) den 22 juni 2017 för omlokalisering av unionens byråer från London till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen: i) Garantier för att byrån kan inrättas på plats och inleda sin verksamhet den dag då Förenade kungariket utträder ur unionen, ii) platsens tillgänglighet, iii) tillgången till lämpliga utbildningsanstalter för personalens barn, iv) lämplig tillgång till arbetsmarknad, socialförsäkring och sjukvård för både barn och make/maka, V) verksamhetskontinuitet och vi) geografisk spridning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det inte fått medverka i fastställandet och viktningen av kriterierna för valet av säte för EBA, trots Europaparlamentets befogenheter, vilka innebär att parlamentet och rådet är jämbördiga medlagstiftare vad avser förordning (EU) nr 1093/2010 (2) om inrättande av EBA och dess lokalisering. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att 2010 års beslut om lokaliseringen av EBA, tillsammans med besluten om lokalisering av Eiopa och Esma, ingicks i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet efter ett fullständigt trepartsförfarande. Parlamentet konstaterar att beslutet om sätet för den andra byrå som också berörs av en omlokalisering från London fattades genom en gemensam överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade på stats- och regeringschefsnivå. Parlamentet påpekar att rådet (enligt artikel 50 i EU-fördraget) valde det nya sätet för EBA på grundval av det gemensamma uttalandet om decentraliserade byråer av den 19 juli 2012, vilket är en lägre rättsordning jämfört med förordning (EU) nr 1093/2010. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar bristen på transparens och ansvarsskyldighet i det röstningsförfarande som rådet genomförde den 20 november 2017, där det slutliga beslutet fastställdes genom en lottdragning. Parlamentet påpekar att organen för närvarande delvis finansieras genom unionens budget och att även omlokaliseringskostnader delvis kan belasta unionsbudgeten, vilket är föremål för pågående förhandlingar mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket. Parlamentet framhåller därför behovet av demokratisk ansvarsskyldighet samt ett transparent och begripligt beslutsfattande i den europeiska allmänhetens intresse. Parlamentet begär ytterligare upplysningar om viktningen av de kriterier som tillämpades i förfarandet för val av lokalisering av EBA. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att parlamentet systematiskt och på samma villkor som kommissionen och rådet bör medverka i fastställandet och viktningen av kriterierna för lokaliseringen av alla unionens organ och byråer. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inleda en översyn av det gemensamma uttalandet av den 19 juli 2012 om de decentraliserade byråerna, med syftet att säkerställa en stark medverkan från parlamentets sida, med särskilt beaktande av dess medbeslutandebefogenheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker de olika uppgifter och ansvarsområden som de europeiska tillsynsmyndigheterna EBA, Eiopa och Esma har. Parlamentet påminner om medlagstiftarnas medvetna beslut att upprätta tre myndigheter med separata uppgifter och behörighetsområden, en för banksektorn, en för värdepapper och en för försäkringar och pensioner. Parlamentet begär att denna åtskillnad även fortsättningsvis återspeglas i de rättsliga och tillsynsmässiga befogenheterna och styrelseformerna, det sätt på vilket deras verksamhet i huvudsak organiseras och finansieras, oberoende av deras lokalisering, samtidigt som delning, i tillämpliga fall, möjliggörs av administrativa stödtjänster och lokalförvaltningstjänster som inte har någon anknytning till kärnverksamheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att bevara den nuvarande strukturen för de tre myndigheterna under och efter omlokaliseringen av EBA. Parlamentet begär en regelbunden uppdatering från kommissionen i detta avseende, i synnerhet under det pågående lagstiftningsförfarandet om översynen av de europeiska tillsynsmyndigheterna (COM(2017)0536). Parlamentet påminner om att artikel 7 i förordning (EU) nr 1093/2010 ingår i översynen av de europeiska tillsynsmyndigheterna (COM(2017)0536). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att omlokaliseringen och de nya lokalerna måste vara färdigställda och ändamålsenliga när Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen träder i kraft. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 72.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 vad gäller Europeiska bankmyndighetens säte

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1717.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från rådet om EBA/EMA

Rådet erinrar om Europaparlamentets, rådets och kommissionens åtagande om ett lojalt och öppet samarbete och hänvisar till det förfarande som tillämpades för omlokaliseringen av EMA och EBA, som var specifikt för situationen och inte utgjorde något prejudikat för lokaliseringen av byråer i framtiden.

Rådet, som erinrar om fördragen, erkänner värdet av ett förbättrat informationsutbyte redan i inledningsskedet av framtida förfaranden för lokalisering av byråer.

Ett sådant tidigt informationsutbyte skulle göra det lättare för de tre institutionerna att utöva sina rättigheter enligt fördragen genom de tillhörande förfarandena.

Rådet noterar Europaparlamentets begäran om att så snart som möjligt se över 2012 års gemensamma uttalande och gemensamma ansats om decentraliserade organ. Rådet uppmanar kommissionen att som ett första steg senast i april 2019 tillhandahålla en djupgående analys av genomförandet av det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen vad gäller lokaliseringen av decentraliserade byråer. Denna analys kommer att fungera som underlag för bedömningen av hur man ska gå vidare med genomförandet av en sådan översynsprocess.

---

| 16.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Flytten av Europeiska läkemedelsmyndighetens säte ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 345/53)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0735),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0421/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 oktober 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 oktober 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0063/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0063/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet dömer ut det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 19 juli 2012 om decentraliserade organ samt den gemensamma ansats som bifogats det uttalandet, och kräver att bli nära involverat i beslutsprocessen om lokalisering och omlokalisering av organ och byråer med tanke på dess befogenheter som medlagstiftare enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet tar del av rådets uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det är beklagligt att Europaparlamentet – och i slutändan unionsmedborgarnas företrädare – inte blev fullt ut involverat i valet av nytt säte för Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten), som till slut avgjordes genom lottdragning trots att det var ett så viktigt beslut. Beslut om var organ och byråer ska vara placerade behöver, och måste ur rättslig synvinkel, fattas inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, med full respekt för Europaparlamentets rättigheter, varigenom parlamentet och rådet är jämbördiga lagstiftare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut, som leder till att den bristande geografiska proportionaliteten förvärras, med tanke på att bara 9 av EU:s 37 decentraliserade byråer är placerade i nya medlemsstater, vilket strider mot Europeiska rådets slutsatser 5381/04 och 11018/1/08, vilka båda ger företräde åt nya medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar budgetmyndigheterna och kommissionen att se till att kostnaderna i samband med bytet av myndighetens säte i sin helhet täcks av det nuvarande värdlandet. Parlamentet påpekar att några av kostnaderna för flytten från det nuvarande sätet kommer att behöva förfinansieras av unionens budget före den ekonomiska uppgörelsen med det nuvarande värdlandet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar budgetmyndigheterna och kommissionen att se till att merkostnaderna i samband med den dubbla flytten av myndighetens säte, först till en tillfällig plats och sedan till Vivaldibyggnaden, i sin helhet täcks av den nederländska regeringen och således inte inverkar negativt på unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar budgetmyndigheterna och kommissionen att se till att den dubbla flytten inte äventyrar myndighetens normala operativa behov och att verksamheten kan fortsätta och myndigheten fungera väl, utan avbrott, efter mars 2019. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 15 mars 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens säte

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1718.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande av Europaparlamentet

Europaparlamentet beklagar att dess roll som medlagstiftare inte beaktats i vederbörlig ordning, då parlamentet inte involverades i det förfarande som ledde fram till valet av nytt säte för Europeiska läkemedelsmyndigheten.

Europaparlamentet erinrar om sina befogenheter som medlagstiftare och framhåller att det ordinarie lagstiftningsförfarandet måste respekteras fullt ut i samband med placeringen av organ och byråer.

Som unionens enda direktvalda institution och företrädare för unionsmedborgarna är parlamentet den främsta garanten för demokratiprincipens efterlevnad i unionen.

Europaparlamentet fördömer det förfarande som tillämpades vid valet av nytt säte och som de facto berövade parlamentet dess befogenheter, eftersom det inte blev ordentligt involverat i processen utan nu bara förväntas bekräfta valet av nytt säte genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Europaparlamentet erinrar om att den gemensamma ansatsen i bilagan till det gemensamma uttalande från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade organ som undertecknades 2012 inte är rättsligt bindande, vilket även erkänns i själva uttalandet, och att överenskommelsen om den inte påverkade institutionernas lagstiftningsbefogenheter.

Därför framhåller Europaparlamentet att förfarandet vid valet av nytt säte för organ måste revideras och inte bör tillämpas i nuvarande form i framtiden.

Till sist erinrar Europaparlamentet dessutom om att de tre institutionerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 (1) om bättre lagstiftning1 månade om ett lojalt och öppet samarbete och samtidigt påminde om de båda medlagstiftarnas jämlikhet enligt fördragen.

Uttalande från rådet om EBA/EMA

Rådet erinrar om Europaparlamentets, rådets och kommissionens åtagande om ett lojalt och öppet samarbete och hänvisar till det förfarande som tillämpades för omlokaliseringen av EMA och EBA, som var specifikt för situationen och inte utgjorde något prejudikat för lokaliseringen av byråer i framtiden.

Rådet, som erinrar om fördragen, erkänner värdet av ett förbättrat informationsutbyte redan i inledningsskedet av framtida förfaranden för lokalisering av byråer.

Ett sådant tidigt informationsutbyte skulle göra det lättare för de tre institutionerna att utöva sina rättigheter enligt fördragen genom de tillhörande förfarandena.

Rådet noterar Europaparlamentets begäran om att så snart som möjligt se över 2012 års gemensamma uttalande och gemensamma ansats om decentraliserade organ. Rådet uppmanar kommissionen att som ett första steg senast i april 2019 tillhandahålla en djupgående analys av genomförandet av det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen vad gäller lokaliseringen av decentraliserade byråer. Denna analys kommer att fungera som underlag för bedömningen av hur man ska gå vidare med genomförandet av en sådan översynsprocess.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

---