# Uradni list C 309/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 309 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6318. september 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 309

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6318. september 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 309/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 309/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 309/04 | Menjalni tečaji eura — 17. september 2020 | 4 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 309/05 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 309/04

Menjalni tečaji eura — 17. september 2020

4

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 309/05

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

6

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 309/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 309/08 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 9 |
| 2020/C 309/09 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 13 |
| 2020/C 309/10 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 309/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 309/08

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

9

2020/C 309/09

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

13

2020/C 309/10

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/01)

Komisija se je 20. avgusta 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9899. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9899. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/02)

Komisija se je 14. septembra 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9925. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9925. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/03)

Komisija se je 6. marca 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9674. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9674. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. september 2020

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1797 |
| JPY | japonski jen | 123,38 |
| DKK | danska krona | 7,4396 |
| GBP | funt šterling | 0,91530 |
| SEK | švedska krona | 10,4080 |
| CHF | švicarski frank | 1,0742 |
| ISK | islandska krona | 162,20 |
| NOK | norveška krona | 10,7238 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,747 |
| HUF | madžarski forint | 361,16 |
| PLN | poljski zlot | 4,4579 |
| RON | romunski leu | 4,8600 |
| TRY | turška lira | 8,9037 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6152 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5567 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1428 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7533 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6039 |
| KRW | južnokorejski won | 1 383,16 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,2673 |
| CNY | kitajski juan | 7,9861 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5418 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 501,07 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8822 |
| PHP | filipinski peso | 57,167 |
| RUB | ruski rubelj | 88,6075 |
| THB | tajski bat | 36,801 |
| BRL | brazilski real | 6,2117 |
| MXN | mehiški peso | 24,8461 |
| INR | indijska rupija | 86,8610 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1797

JPY

japonski jen

123,38

DKK

danska krona

7,4396

GBP

funt šterling

0,91530

SEK

švedska krona

10,4080

CHF

švicarski frank

1,0742

ISK

islandska krona

162,20

NOK

norveška krona

10,7238

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,747

HUF

madžarski forint

361,16

PLN

poljski zlot

4,4579

RON

romunski leu

4,8600

TRY

turška lira

8,9037

AUD

avstralski dolar

1,6152

CAD

kanadski dolar

1,5567

HKD

hongkonški dolar

9,1428

NZD

novozelandski dolar

1,7533

SGD

singapurski dolar

1,6039

KRW

južnokorejski won

1 383,16

ZAR

južnoafriški rand

19,2673

CNY

kitajski juan

7,9861

HRK

hrvaška kuna

7,5418

IDR

indonezijska rupija

17 501,07

MYR

malezijski ringit

4,8822

PHP

filipinski peso

57,167

RUB

ruski rubelj

88,6075

THB

tajski bat

36,801

BRL

brazilski real

6,2117

MXN

mehiški peso

24,8461

INR

indijska rupija

86,8610

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/5

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/05)

| Država članica | Združeno kraljestvo  (1) |
| --- | --- |
| Zadevne proge | letališče Newquay do letališča Heathrow
  letališče Newquay do letališča Gatwick
  letališče Newquay do letališča Stansted
  letališče Newquay do letališča Luton
  letališče Newquay do letališča London City
  letališče Newquay do letališča Southend |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 27. marec 2021 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe | Aimie Waterman-Jones |
| 3. nadstropje, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO |

Država članica

Združeno kraljestvo  (1)

Zadevne proge

letališče Newquay do letališča Heathrow

letališče Newquay do letališča Gatwick

letališče Newquay do letališča Stansted

letališče Newquay do letališča Luton

letališče Newquay do letališča London City

letališče Newquay do letališča Southend

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

27. marec 2021

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostmi javne službe

Aimie Waterman-Jones

3. nadstropje, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

ZDRUŽENO KRALJESTVO

---

(1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 7) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) se Uredba (ES) št. 1008/2008 v prehodnem obdobju uporablja za Združeno kraljestvo in v njem ter ima enake pravne učinke kot v Uniji in njenih državah članicah.

---

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/6

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/06)

| Država članica | Združeno kraljestvo  (1) |
| --- | --- |
| Zadevne proge | letališče Newquay do letališča Heathrow
  letališče Newquay do letališča Gatwick
  letališče Newquay do letališča Stansted
  letališče Newquay do letališča Luton
  letališče Newquay do letališča London City
  letališče Newquay do letališča Southend |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | dve leti z možnostjo podaljšanja za nadaljnji dve leti
  marec 2021–marec 2023 |
| Rok za predložitev vlog in ponudb | 30. november 2020 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Aimie Waterman-Jones |
| 3. nadstropje, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO |

Država članica

Združeno kraljestvo  (1)

Zadevne proge

letališče Newquay do letališča Heathrow

letališče Newquay do letališča Gatwick

letališče Newquay do letališča Stansted

letališče Newquay do letališča Luton

letališče Newquay do letališča London City

letališče Newquay do letališča Southend

Obdobje veljavnosti pogodbe

dve leti z možnostjo podaljšanja za nadaljnji dve leti

marec 2021–marec 2023

Rok za predložitev vlog in ponudb

30. november 2020

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Aimie Waterman-Jones

3. nadstropje, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

ZDRUŽENO KRALJESTVO

---

(1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 7) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) se Uredba (ES) št. 1008/2008 v prehodnem obdobju uporablja za Združeno kraljestvo in v njem ter ima enake pravne učinke kot v Uniji in njenih državah članicah.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 309/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer“, ZDA),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada),

| — | SCI Espace Lumière („Target“, Francija). |
| --- | --- |

—

SCI Espace Lumière („Target“, Francija).

Podjetji Tishman Speyer in PSPIB pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Target.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Tishman Speyer: lastništvo poslovnih in stanovanjskih nepremičnin v Združenih državah Amerike, Evropi, Latinski Ameriki in Aziji, ki vključuje razvoj, upravljanje skladov in nepremičnin, |
| --- | --- |

—

za podjetje Tishman Speyer: lastništvo poslovnih in stanovanjskih nepremičnin v Združenih državah Amerike, Evropi, Latinski Ameriki in Aziji, ki vključuje razvoj, upravljanje skladov in nepremičnin,

| — | za podjetje PSPIB: upravljanje razpršenega svetovnega portfelja, vključno z delnicami in obveznicami, ter vlaganje neto prispevkov znotraj pokojninskih skladov, ki jih to podjetje upravlja, v zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo, naravne vire in zasebni dolg, |
| --- | --- |

—

za podjetje PSPIB: upravljanje razpršenega svetovnega portfelja, vključno z delnicami in obveznicami, ter vlaganje neto prispevkov znotraj pokojninskih skladov, ki jih to podjetje upravlja, v zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo, naravne vire in zasebni dolg,

| — | za podjetje Target: lastništvo poslovne nepremičnine, Espace Lumière, v Parizu v Franciji. |
| --- | --- |

—

za podjetje Target: lastništvo poslovne nepremičnine, Espace Lumière, v Parizu v Franciji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumiere

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/9

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 309/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„DALMATINSKA PEČENICA“

EU št.: PGI-HR-02456 – 10.4.2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Dalmatinska pečenica“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Dalmatinska pečenica“ je konzervirani suhomesnati proizvod brez kosti, pripravljen iz obrezane dolge ledvene mišice prašiča. Proizvod je nasoljen ali mokro soljen, hladno dimljen, sušen in zorjen izključno na opredeljenem geografskem območju iz točke 4 tega dokumenta.

„Dalmatinska pečenica“ je pripravljena iz ohlajene ali zmrznjene dolge ledvene mišice prašiča (m. longissimus thoracis et lumborum), ki se pridobiva z ločevanjem ledja in hrbta od polovice trupa prašiča.

Ob dajanju na trg ima „Dalmatinska pečenica“ naslednje značilnosti:

zunanjost: proizvod je valjaste oblike, površine so brez zarez ali drugih poškodb; barva zunanje površine je svetlo do temno rjava, s svetlo rumenimi do svetlo rjavimi plastmi maščobnega tkiva, kar je posledica dimljenja, ali brez njih;

prečni prerez: proizvod je čvrst, elastičen in enotne strukture; prečni prerez je enakomerne rdeče barve, ki je lahko ob robovih temno rdeča do temno rjava, z belimi do svetlo rumenimi ali svetlo rjavimi plastmi maščobnega tkiva, kar je posledica dimljenja; proizvod se zlahka razreže;

okus in vonj: proizvod je nekoliko slan, mehak, sočen in se topi v ustih; ima značilen vonj konzerviranih suhomesnatih proizvodov iz prašičjega mesa, ki se mu pridružuje nežen vonj po dimu;

kemijske lastnosti: vsebnost NaCl ne sme presegati 7,5 %, vsebnost vode ne sme presegati 55 % in aktivnost vode (Aw) ne sme presegati 0,93.

Končni proizvod tehta najmanj 1,3 kg. „Dalmatinska pečenica“ se lahko daje na trg cela, v kosih ali rezinah.

„Dalmatinska pečenica“ je konzervirani suhomesnati proizvod, izdelan po postopku suhega razsoljevanja, ki se običajno uživa brez predhodne toplotne obdelave. Celotni postopek predelave „Dalmatinske pečenice“ od začetka soljenja/mokrega soljenja do konca faze zorenja mora trajati najmanj 45 dni.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotni postopek proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ je sestavljen iz naslednjih faz: soljenje ali mokro soljenje, hladno dimljenje, sušenje in zorenje, ki morajo vse potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ob dajanju proizvoda na trg v enem kosu ali v kakršni koli predpakirani obliki, ki vsebuje kose ali rezine, je treba na njem navesti ime „Dalmatinska pečenica“, ki mora biti jasno berljivo in neizbrisno ter po velikosti, vrsti in barvi pisave (tipografija) bolj opazno od ostalih napisov, vključno s proizvodno serijo in z imenom proizvajalca. Poleg imena „Dalmatinska pečenica“ se ne smejo uporabljati pridevniki, kot so „prava“, „tradicionalna“, „ročno izdelana“, „tipična“, „avtohtona“, „domača“ itd. ali pojmi, ki označujejo zemljepisno ime proizvodnega območja.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ leži znotraj upravnih meja naslednjih županij, mest in občin:

| — | Liško-senjske županije: območje mesta Novalja. |
| --- | --- |

—

Liško-senjske županije: območje mesta Novalja.

| — | Zadarske županije: območja mest Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag in Zadar, ter občine Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi in Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadarske županije: območja mest Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag in Zadar, ter občine Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi in Zemunik Donji.

| — | Celotno območje Dubrovniško-neretvanske, Splitsko-dalmatinske in Šibeniško-kninske županije. |
| --- | --- |

—

Celotno območje Dubrovniško-neretvanske, Splitsko-dalmatinske in Šibeniško-kninske županije.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med „Dalmatinsko pečenico“ in njenim geografskim območjem temelji na slovesu proizvoda in kakovosti, ki izhajata iz tradicionalnega strokovnega znanja, izkušenj in spretnosti lokalnih pridelovalcev ter naravnih dejavnikov območja.

„Dalmatinska pečenica“ ima posebne organoleptične lastnosti. Natančneje, proizvod je nekoliko slan, mehak, sočen in se topi v ustih; vonj in aromo ima po fermentiranem prašičjem mesu, pridružuje pa se jima tudi nežen vonj po dimu. Značilna valjasta oblika in barva „Dalmatinske pečenice“ ter njen nežni vonj po dimu so rezultat postopka njene predelave in posebnega postopka dimljenja. Nekoliko slan, mehak, sočen okus proizvoda, ki se topi v ustih ter njuna vonj in aroma izhajajo iz posebnega strokovnega znanja, izkušenj in spretnosti lokalnih proizvajalcev ter posebnih podnebnih pogojev Dalmacije.

Naravni dejavniki

Geografsko območje proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ zajema celotno Dalmacijo, tj. dolgi obalni pas srednje in južne hrvaške obale, vključno z otoki (osrednja in južna hrvaška obala Jadranskega morja). Razteza se na površini okoli 12 260 km2 in jo od celinske Hrvaške na severozahodu ločujejo Velebit, Dinarsko gorovje in Kamešnica. Topografija Dalmacije ima večinoma tipične značilnosti kraške pokrajine.

Pretežni del Dalmacije ima sredozemsko podnebje s toplimi in suhimi poletji ter blagimi in vlažnimi zimami. Ena najpomembnejših značilnosti dalmatinskega podnebja so pogosti vetrovi, ki se v regiji izmenjujejo. Vetrova, ki v Dalmaciji izmenično pihata od oktobra do aprila, sta burja – večinoma suh, mrzel severovzhodni veter – in široko (ali jugo), ki je večinoma vlažen, topel jugovzhodni veter. Povprečna temperatura znaša v najhladnejšem mesecu, januarju, 3–9 °C ter 22–26 °C v najtoplejšem mesecu, juliju. Čeprav voda stalno izhlapeva iz morja, je zaradi visokih temperatur zraka in pogostih vetrov v Dalmaciji najnižja stopnja relativne vlažnosti na Hrvaškem, ki znaša v letnem povprečju med 65 % in 75 %. Geografsko območje Dalmacije zaradi njenega blagega podnebja in prijetnih temperatur zagotavlja ugodne pogoje za sušenje in zorenje „Dalmatinske pečenice“.

Človeški dejavniki

Spretnost konzerviranja mesa s soljenjem in sušenjem je bila po vsej Dalmaciji razširjena že v času Rimskega cesarstva. Ta spretnost se je prenašala iz roda v rod in se čez čas izpopolnila. Zaradi ugodnih podnebnih razmer v Dalmaciji in stalne razpoložljivosti morske soli je bil razvit postopek predelave, ki je postal tradicionalna dalmatinska praksa.

Tradicionalno znanje, izkušnje in spretnosti lokalnih proizvajalcev so pomembni v vseh proizvodnih fazah „Dalmatinske pečenice“. Proizvajalci pri izbiranju kakovostne dolge ledvene mišice prašiča zagotovijo, da je bolj ali manj valjaste oblike in čvrsta, brez večjih zarez ali nepravilnosti in brez kakršne koli površinske razbarvanosti. Njihova spretnost med fazami soljenja/mokrega soljenja in pri določanju količine soli/razsola, ki se bo uporabil(-a), je rezultat dolgoletnih izkušenj in zagotavlja, da zorjena „Dalmatinska pečenica“ ni preslana in da vsebnost soli zadostuje za zaščito proizvoda pred kvarjenjem.

Glavni vpliv na sušenje „Dalmatinske pečenice“ imajo podnebni pogoji geografskega območja. Druga posebna spretnost lokalnih prebivalcev pri sušenju „Dalmatinske pečenice“ je dimljenje (izbira lesa za kurjavo, način in trajanje dimljenja); ob suhem, hladnem vremenu, kadar piha burja, odnesejo „Dalmatinsko pečenico“ iz sušilnih komor ali kuhinj ven na zrak. Zaradi antioksidativnega delovanja je dimljeno meso trajnejše, zato „Dalmatinska pečenica“ lažje ohrani svoj nežni vonj po dimu.

Čeprav dim v današnji proizvodnji nima več enako pomembnega učinka konzerviranja, pa se za „Dalmatinsko pečenico“ še vedno uporablja postopek dimljenja s „hladnim dimom“ tlečega trdega lesa, to je postopek, ki se imenuje piroliza ter pri katerem les in/ali žagovina počasi gorita pri nizkih temperaturah, pri čemer se sprošča dim, vendar brez plamenov. V Dalmaciji se za hladno dimljenje kot les za kurjavo uporabljajo vrste trdega lesa, kot so beli gaber, zimzeleni hrast ali puhasti hrast.

Ob koncu faze sušenja lahko proizvajalec na podlagi videza, barve in čvrstosti proizvoda natančno pove, kdaj je pravi čas za zaključno fazo: zorenje „Dalmatinske pečenice“.

Zaradi edinstvenih in razločevalnih lastnosti je „Dalmatinska pečenica“ postala predmet znanstvenih raziskav. Glavna razlika v proizvodnem postopku „Dalmatinske pečenice“ v primerjavi s podobnimi proizvodi (kot je „Istarski žlomprt“) je obvezni postopek dimljenja v začetni fazi sušenja (Marina Krvavica in drugi, 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, objavljeno v časopisu Meso, št. 5), ki daje „Dalmatinski pečenici“ značilno barvo in nežen vonj po dimu.

Znanstvena raziskava hlapnih spojin arome v „Dalmatinski pečenici“ je pokazala visoko razmerje spojin iz dima, zlasti fenolov iz aromatske metoksifenolne skupine, vključno z visokim deležem gvajakola in 4‐metoksigvajakola, ki po mnenju znanstvenikov največ prispevata k vonju po dimu. Poleg tega izvirajo antioksidativne in protimikrobne značilnosti dima iz metoksifenolov, zaradi česar so zaželene sestavine okusa. Avtorji zgoraj navedene publikacije prav tako poudarjajo dejstvo, da postopek dimljenja in temperatura dima pomembno vplivata tako na sestavo hlapnih spojin arome in tudi na barvo „Dalmatinske pečenice“. Razlog za to je piroliza lesa pri nizkih temperaturah, pri katerih nastajajo alifatske karboksilne kisline in karbonili, ki dajejo dimljeni „Dalmatinski pečenici“ njeno značilno barvo (Marina Krvavica in drugi, 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, časopis Meso, št. 5).

„Dalmatinska pečenica“ je prepoznavna predvsem po svojem nežnem vonju po dimu. Tu so še posebno pomembni znanje, izkušnje in spretnosti proizvajalcev pri izbiri prave vrste lesa in določanju ustreznega časa in trajanja dimljenja, kar je precej odvisno od vremenskih razmer in značilnosti surovin. Zmerno hladno dimljenje proizvoda s trdim lesom je edini način za doseganje njegovega nežnega vonja; prekomerno dimljenje bi negativno vplivalo tako na vonj kot tudi na barvo, čvrstost in nežnost proizvoda. Strokovno znanje proizvajalcev je pomembno tudi pri ohranjanju ugodnih mikroklimatskih razmer (temperatura, vlažnost in pretok zraka) v proizvodnih obratih, ki morajo zagotavljati optimalno hitrost za sušenje in zorenje, in ustrezni intenzivnosti biokemičnih procesov v tkivu proizvoda, s čimer se zagotavlja, da proizvod ohranja svoje posebne senzorične lastnosti. Znanje in izkušnje ter tradicionalne spretnosti proizvajalcev dajejo „Dalmatinski pečenici“ posebne lastnosti, zaradi katerih je pridobila sloves.

Pisna pričevanja o imenu „Dalmatinske pečenice“ segajo v leto 1900, ko je narodni prosvetitelj Don Frane Ivanišević v svoji knjigi Poljica – narodni život i običaji 1903–1906 opisal, kako lokalni proizvajalci iz Dalmacije izdelujejo „Dalmatinsko pečenico“, pri čemer uporabljajo znanje, izkušnje in spretnosti, ki so si jih pridobili z dolgoletnim predelovanjem proizvoda. Frane Ivanišević je med drugim dejal, da „[...] je svinjski file (hrv. „pečenica“), ki tvori del zarebrnice in je na opredeljenem geografskem območju poznan kot [ed.] „zarebrica“ ali „zarebrnik“, že dolgo zelo cenjen proizvod, ki se je po navadi prodajal ali hranil za darilo; nekateri so ga odstranjevali za prodajo ali podarili prijatelju“. To priča o tem, da se je tedaj „Dalmatinska pečenica“ proizvajala na večini kmetij, vendar ne v zadostnih količinah za množično prodajo zunaj proizvodnega območja (F. Ivanišević, 1903–1906, Poljica – narodni život i običaji, Zagreb; Reprint Društvo Poljičana „Sveti Jure“ – Priko, 2006).

Ime „Dalmatinska pečenica“ se pojavlja tudi v številnih kuharskih knjigah, kot je Dalmatinska kuhinja avtorice Dike Marjanović-Radica iz leta 1939, ki opisuje njen proizvodni postopek (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Sloves imena „Dalmatinska pečenica“ in njeno povezavo z geografskim območjem podpirajo tudi rezultati raziskave. Ko so udeležence vprašali, zakaj so se odločili za nakup „Dalmatinske pečenice“, je vseh 85,29 % vprašanih dejalo, da se „Dalmatinska pečenica“ od podobnih proizvodov razlikuje po kakovosti (okus, aroma, vonj, nežnost). Večina vprašanih se je odločila za nakup proizvoda, ker je to tradicionalni proizvod z geografskega območja Dalmacije. Večina vprašanih „Dalmatinsko pečenico“ uživa več kot 10 let, medtem ko jih je 50 % dejalo, da jo kupujejo že od nekdaj, kar kaže na globoko zakoreninjeno tradicijo proizvodnje in uživanja proizvoda. (M. Ćaćić, 2017, Raziskava – Mnenje potrošnikov v Dalmaciji o lokalnih tradicionalnih suhomesnatih proizvodih).

Dejstvo, da se „Dalmatinska pečenica“ in njen proizvodni postopek še vedno omenjata v strokovnih časopisih o mesnih proizvodih, kaže na sloves, ki ga uživa še dandanes (Marina Krvavica in drugi, 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, časopis Meso, št. 5).

O slovesu „Dalmatinske pečenice“ pričajo tudi številni kulinarični dogodki, na katerih so predstavljeni tradicionalni suhomesnati proizvodi, vključno z „Dalmatinsko pečenico“. Kulinarični dogodek, ki je potekal leta 2015 v hotelu Esplanade v Zagrebu, je vključeval pokušino in ocenjevanje suhomesnatih proizvodov, pri čemer je „Dalmatinska pečenica“ prejela prve tri nagrade v kategoriji svinjskega fileja. Časopisni članek o dogodku z naslovom „Zmaga Dalmacije – imamo najboljši pršut, pancetoin pečenico“ je v tedniku Nedjeljna Slobodna Dalmacija objavila novinarka M. Šilović (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

„Dalmatinska pečenica“ je postala tudi prepoznavna specialiteta, ki se streže v številnih restavracijah in obratih za pripravo in dostavo hrane.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/13

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 309/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„DALMATINSKA PANCETA“

EU št.: PGI-HR-02455 – 9.4.2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Dalmatinska panceta“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Dalmatinska panceta“ je konzerviran suhomesnati proizvod pravokotne oblike, pripravljen iz mesnate svinjske slanine, s pripadajočo kožo, z rebrnim hrustancem ali brez njega, vendar brez rebrnih kosti. Obdelana je s suhim razsoljevanjem ali mokrim soljenjem, je hladno prekajena, sušena in zorjena izključno na geografskem območju, opredeljenem v točki 4 tega dokumenta.

„Dalmatinska panceta“ se izdeluje iz ohlajene sveže ali zmrznjene mesnate svinjske slanine. Mesnata slanina, ki se uporablja za „dalmatinsko panceto“, je pridobljena iz prsnega koša ali trebuševine prašiča.

„Dalmatinska panceta“ ima ob dajanju na trg naslednje značilnosti:

| — | zunanjost: proizvod je bolj ali manj pravokotne oblike, z jasno vidnimi sledmi reber ali brez njih; robovi in površina proizvoda so gladki, brez zarez ali drugih poškodb; koža je čvrsta, brez večjih gub; zunanja površina proizvoda je svetlo do temno rjave barve, |
| --- | --- |

—

zunanjost: proizvod je bolj ali manj pravokotne oblike, z jasno vidnimi sledmi reber ali brez njih; robovi in površina proizvoda so gladki, brez zarez ali drugih poškodb; koža je čvrsta, brez večjih gub; zunanja površina proizvoda je svetlo do temno rjave barve,

| — | prerez: proizvod ima čvrsto, prožno teksturo in enotno strukturo; v prerezu so jasno vidna rdeča mišična vlakna, ki tečejo skozi maščobno tkivo. Slednje je bele do rožnate barve, zaradi dimljenja pa je lahko ob robovih rahlo rumenkasto; proizvod se zlahka razreže, |
| --- | --- |

—

prerez: proizvod ima čvrsto, prožno teksturo in enotno strukturo; v prerezu so jasno vidna rdeča mišična vlakna, ki tečejo skozi maščobno tkivo. Slednje je bele do rožnate barve, zaradi dimljenja pa je lahko ob robovih rahlo rumenkasto; proizvod se zlahka razreže,

| — | okus in aroma: proizvod je rahlo slan, mehek, sočen in se topi v ustih; ima značilno aromo konzerviranih suhomesnatih proizvodov iz svinjskega mesa in blag vonj po dimu, |
| --- | --- |

—

okus in aroma: proizvod je rahlo slan, mehek, sočen in se topi v ustih; ima značilno aromo konzerviranih suhomesnatih proizvodov iz svinjskega mesa in blag vonj po dimu,

| — | kemijske značilnosti: vsebnost NaCl je lahko največ 7,5 %, vsebnost vode največ 55 %, vodna aktivnost (aw) pa ne sme biti večja od 0,93. |
| --- | --- |

—

kemijske značilnosti: vsebnost NaCl je lahko največ 7,5 %, vsebnost vode največ 55 %, vodna aktivnost (aw) pa ne sme biti večja od 0,93.

Teža končnega proizvoda je najmanj 1,3 kg. „Dalmatinska panceta“ je lahko dana na trg cela, v kosih ali v rezinah.

„Dalmatinska panceta“ je konzervirana mesnina, izdelana po postopku suhega razsoljevanja, ki se običajno uživa brez predhodne toplotne obdelave. Celoten postopek proizvodnje „Dalmatinske pancete“, od začetka faze suhega razsoljevanja/mokrega soljenja do konca faze zorenja, mora trajati najmanj 65 dni.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celoten postopek proizvodnje „Dalmatinske pancete“ obsega naslednje faze: suho razsoljevanje ali mokro soljenje, hladno prekajevanje, sušenje in zorenje, pri čemer morajo vsi ti postopki potekati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na proizvodu, ki se da na trg, ne glede na to, ali je cel ali predpakiran (v kosih ali rezinah), mora biti navedeno ime „Dalmatinska panceta“. Ime mora biti jasno čitljivo in neizbrisno ter mora z vidika velikosti, vrste in barve črk (tipografija) očitneje izstopati v primerjavi z drugimi napisi, vključno s številko proizvodne serije (serijsko številko) in imenom proizvajalca. Pridevniki, kot so „prava“, „tradicionalna“, „ročno izdelana“, „tipična“, „avtohtona“, „domača“ itn., ali izrazi, ki označujejo toponimijo proizvodnega območja, ne smejo biti navedeni ob imenu „Dalmatinska panceta“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje „Dalmatinske pancete“ je omejeno na upravne meje naslednjih okrajev, mest in občin:

| — | Ličko-senjska županija: območje mesta Novalja. |
| --- | --- |

—

Ličko-senjska županija: območje mesta Novalja.

| — | Zadarska županija: območja mest Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag in Zadar ter občine Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi in Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadarska županija: območja mest Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag in Zadar ter občine Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi in Zemunik Donji.

Celotna območja Dubrovniško-neretvanske županije, Splitsko-dalmatinske županije in Šibeniško-kninske županije.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med „Dalmatinsko panceto“ in njenim geografskim območjem temelji na slovesu in kakovosti proizvoda, ki izhajata iz tradicionalnega znanja in spretnosti lokalnih proizvajalcev ter naravnih dejavnikov območja. „Dalmatinska panceta“ ima specifične organoleptične lastnosti. Predvsem je rahlo slana, mehka, sočna in se topi v ustih, ima vonj in okus fermentirane svinjine ter blago aromo po dimu. Proizvod ima v prerezu kompaktno strukturo, z jasno vidnimi rdečimi mišičnimi vlakni, ki tečejo skozi maščobno tkivo. Slednje je bele do roza barve, ob robovih pa rahlo rumenkasto. Te organoleptične lastnosti so posledica značilne metode, ki se uporablja za proizvodnjo „Dalmatinske pancete“ v posebnih podnebnih razmerah Dalmacije.

Naravni dejavniki

Geografsko območje za proizvodnjo „Dalmatinske pancete“ obsega celotno Dalmacijo, tj. dolg obalni pas ob osrednji in južni hrvaški obali, vključno z otoki (osrednji in južni hrvaški Jadran). Obsega približno 12 260 km2, od celinske Hrvaške pa ga na severozahodu ločujejo gorski greben Velebit, Dinarsko gorstvo in planina Kamešnica. Ozemlje Dalmacije ima v glavnem značilnosti kraške pokrajine.

Za večino Dalmacije je značilno sredozemsko podnebje s toplimi in suhimi poletji ter blagimi in vlažnimi zimami. Ena od najpomembnejših značilnosti dalmatinskega podnebja so pogosti vetrovi, ki se izmenjujejo nad regijo. V Dalmaciji se v obdobju od oktobra do aprila izmenjujeta burja, ki je večinoma suh, hladen severovzhodni veter, in široko (ali jugo), ki je običajno vlažen, topel jugovzhodni veter. Povprečne temperature v najhladnejšem mesecu, tj. januarju, znašajo 3–9 °C, v najtoplejšem mesecu, tj. juliju, pa 22–26 °C. Čeprav je morje stalen vir vodne pare, ima Dalmacija zaradi visokih temperatur zraka in pogostih vetrov najnižjo relativno vlažnost na Hrvaškem, z letnim povprečjem med 65 % in 75 %. Zaradi milega podnebja in prijetnih temperatur ima geografsko območje Dalmacija ugodne pogoje za sušenje in zorenje „Dalmatinske pancete“.

Človeški dejavniki

Spretnost konzerviranja mesa z razsoljevanjem in sušenjem se je po Dalmaciji razširila že, ko je bilo območje pod rimsko vladavino. Veščina se je prenašala iz roda v rod in se sčasoma izpopolnjevala. Ugodne podnebne razmere in stalna razpoložljivost morske soli v Dalmaciji so omogočile razvoj postopka predelave, ki je sčasoma postal tradicionalna dalmatinska praksa.

Tradicionalno znanje in spretnosti lokalnih proizvajalcev so pomembni v vseh fazah proizvodnje „Dalmatinske pancete“. Proizvajalci pri izbiranju kakovostnih kosov mesnate slanine zagotavljajo, da so kosi bolj ali manj pravokotni in kompaktni, brez večjih nepravilnosti, razen jasno vidnih vboklin na mestih, kjer so bile rebrne kosti, in brez kakršnega koli razbarvanja na površini. Njihove spretnosti v fazah suhega razsoljevanja/mokrega soljenja in pri določanju potrebne količine soli/slanice so plod dolgoletnih izkušenj ter zagotavljajo, da dozorjena „Dalmatinska panceta“ ni preveč slana, vendar da je vsebnost soli kljub temu zadostna, da zaščiti proizvod pred kvarjenjem.

Naslednja posebna spretnost je uporaba dima (izbira drv, način in trajanje prekajevanja), ki daje „Dalmatinski panceti“ blago aromo dima. Podnebne razmere na geografskem območju so močno vplivale na sušenje „Dalmatinske pancete“. Skozi zgodovino je večina kmetov v Dalmaciji sušila meso za domačo uporabo ali prodajo. „Dalmatinska panceta“ se je običajno sušila ob ognjišču (v kuhinjah ali posebnih sušilnih komorah). Proizvajalci so med fazo sušenja opazili, da uporaba dima v deževnem, vlažnem vremenu zmanjšuje vlažnost okolja. Sčasoma so ugotovili, da je prekajeno meso manj pokvarljivo, z drugimi besedami, da dimljenje konzervira meso. V vlažnem vremenu, ko je pihal jugo, so proizvajalci „Dalmatinsko panceto“ izpostavili dimu, v suhem vremenu (v času burje) pa so jo vzeli iz posebnih sušilnih komor ali kuhinj in jo posušili na zraku ali pa so omogočili pretok zraka skozi območja za sušenje.

Čeprav učinek dima pri konzerviranju v sodobni proizvodnji nima več enakega pomena, se pri proizvodnji „Dalmatinske pancete“ še vedno uporablja postopek hladnega prekajevanja, ki daje proizvodu blago dimljeno aromo. Dimljenje danes vključuje uporabo „hladnega dima“, ki nastaja med tlenjem lesa listavcev. Postopek se imenuje piroliza, tj. sežiganje lesa in/ali žagovine z dimom, vendar brez plamenov. Za hladno prekajevanje se uporabljajo iste vrste lesa listavcev, kot se v Dalmaciji tradicionalno uporabljajo za kurjavo.

Ob koncu faze sušenja lahko proizvajalec iz videza, barve in teksture proizvoda natančno določi, kdaj je čas za končno fazo: zorenje „Dalmatinske pancete“. Kleti s stabilno mikroklimo, lokalno znane kot konobe (v ednini konoba) se tradicionalno uporabljajo za zorenje „Dalmatinske pancete“, pri čemer dozorjeni proizvod ostane v njih, dokler ni pripravljen za uživanje ali prodajo.

Đuro Roseg je v svoji knjigi Prerada mesa i mlijeka iz leta 1995 primerjal tehnike proizvodnje „Dalmatinske pancete“ s tehnikami proizvodnje podobnih kmetijskih proizvodov z drugih geografskih območij. Ugotovil je, da je „Dalmatinska panceta“ najprepoznavnejša, saj se zaradi postopka hladnega prekajevanja razlikuje od podobnih proizvodov: na območjih Istre in Like pancete ne dimijo, v Slavoniji pa jo sicer dimijo, vendar dlje in pri višjih temperaturah. Prav ta posebni postopek daje „Dalmatinski panceti“ značilno dimljeno aromo in rjavo obarvano površino (Đ. Roseg, 1995, Prerada mesa i mlijeka, Zagreb). M. Krvavica je v svoji znanstveni publikaciji preučila aromatične spojine „Dalmatinske pancete“ in ugotovila, da pri počasnem gorenju lesa listavcev, tj. pirolizi, pri nizkih temperaturah nastajajo karboksilne kisline in karbonili, ki dajejo dimljeni „Dalmatinski panceti“ njeno značilno barvo, pri gorenju na visokih temperaturah pa nastajajo fenoli in fenolne spojine, ki so sestavni del specifičnega dimljenega vonja in okusa „Dalmatinske pancete“ (Krvavica in drugi, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, v reviji Meso, št. 5). Poleg tega so študije hlapnih spojin „Dalmatinske pancete“ pokazale, da so fenoli, zlasti metoksifenoli, ki kažejo izrazito antioksidativno in protimikrobno delovanje, zaradi hladnega prekajevanja močno zastopani v aromi „Dalmatinske pancete“ (Krvavica in drugi, 2017, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso, št. 5).

„Dalmatinsko panceto“ prepoznamo po blagi dimljeni aromi. Pri tem sta še posebno pomembna znanje in spretnost proizvajalcev pri izbiri pravih vrst lesa ter določanju najprimernejšega trenutka in trajanja dimljenja, kar je večinoma odvisno od vremenskih razmer in značilnosti surovin. Blago dimljeno aromo je mogoče pridobiti le z zmernim hladnim prekajevanjem proizvoda z uporabo lesa listavcev; prekomerno dimljenje negativno vpliva ne le na aromo, temveč tudi na barvo, strukturo in mehkost proizvoda. Strokovno znanje proizvajalcev je pomembno tudi pri ohranjanju ugodne mikroklime (temperatura, vlaga in pretok zraka) v proizvodnih obratih, ki morajo zagotavljati optimalno hitrost sušenja in zorenja ter pravo intenzivnost biokemičnih procesov v tkivu proizvoda, da ta pridobi značilne organoleptične lastnosti.

Sloves „Dalmatinske pancete“ je omenjen tudi v članku v reviji Privreda Dalmacije, kjer je zapisano, da se je organizirana pridelava v dalmatinskih kmetijskih zadrugah začela že v petdesetih letih 20. stoletja (A. Šitin, članek v reviji Privreda Dalmacije, 1987).

Tradicionalna metoda proizvodnje „Dalmatinske pancete“ v dalmatinski regiji je bila vključena v kuharsko knjigo Vodič kroz hrvatske gastro ikone, da ne bi bila pozabljena. Avtorji knjige so si prizadevali dokumentirati raznolikost hrvaških kulinaričnih proizvodov, pri čemer so jih opisali kot „ikone“, kar jasno kaže na sloves, ki ga je „Dalmatinska panceta“ prinesla svoji regiji izvora (Vodič hrvatske gastro ikone, 2007). Ime „Dalmatinska panceta“ se pojavlja tudi v različnih kulinaričnih publikacijah, vključno z recepti za njeno pripravo (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

O slovesu „Dalmatinske pancete“ pričajo tudi prireditve z degustacijo hrane, ki se organizirajo še danes, kot dokazujejo novinarski članki (Meri Šilović, novinarski članek, Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

„Dalmatinska panceta“ je bila predstavljena na prireditvi Dani dalmatinske pancete i vina (Dnevi dalmatinske pancete in vina), kjer jo je posebna žirija ocenila in ji podelila nagrado (prireditev Dani dalmatinske pancete i vina v Runoviću, 2018).

M. Mašić v reviji Meso piše, da je „Dalmatinska panceta“ nacionalna posebnost, ki ima pomembno vlogo v dalmatinski gastronomiji. Njegov zapis kaže na novejše priznanje proizvoda kot posebnosti dalmatinske regije (časopis Meso, 2003).

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 18.9.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 309/17

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 309/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„RUDARSKA GREBLICA“

Št. EU: PGI-HR-02383 – 03.1.2018

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Rudarska greblica“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Rudarska greblica“ je proizvod iz pečenega tenkega ročno razvaljanega testa in nadeva iz svežega kravjega sira. Siru se lahko dodajo zmleti orehi, špinača, stebelna blitva, koprive, por, meta in naribano rumeno korenje.

Po pečenju se gibanica „Rudarska greblica“ razreže na pravokotne rezine, ki niso višje od 2,5 cm. „Rudarska greblica“ je na zunaj mehka, na znotraj sočna in kremasta ter se topi v ustih. Barva: Zunanjost skorje je temnorumene do zlatorumene barve. Okus: Proizvod pusti v ustih slan okus z aromo po kravjem siru.

„Rudarska greblica“ se lahko zaužije le nekaj minut po pečenju.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Rudarska greblica“ je narejena iz naslednjih sestavin: fina pšenična moka, sončnično olje, svinjska maščoba, jajca, maslo, sveže kravje mleko, voda, sol, kisla smetana, sveži kvas, sladkor, sveži kravji sir, zmleti orehi, špinača, stebelna blitva, koprive, por, meta in naribani rumeno korenje.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje proizvoda „Rudarska greblica“, vključno s pripravo, oblikovanjem in izdelavo testa, pripravo nadeva in pečenjem proizvoda, morajo v celoti potekati na geografskem območju iz točke 4, razen če je proizvod dan na trg zamrznjen, v tem primeru pa se lahko peče zunaj opredeljenega geografskega območja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Rudarska greblica“ je značilne pravokotne oblike. Ta oblika se doseže z rezanjem pečenega končnega proizvoda v rezine, ki niso višje od 2,5 cm. Po pečenju se daje na trg kot končni proizvod. Kot proizvod, pripravljen za pečenje, se lahko hrani tudi v zamrznjenem stanju.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje gibanice „Rudarska greblica“ zajema mesto Rude in okoliške vasi: Cerje Samoborsko, Braslovje, Kotari, Manja Vas, Bukovje Podvrško in Prekrižje Plješivičko.

5.   Povezava z geografskim območjem

Zaščita proizvoda „Rudarska greblica“ temelji na njegovem slovesu in tradiciji proizvodnje ter spretnostih, potrebnih za njegovo pripravo.

Območje proizvodnje gibanice „Rudarska greblica“ leži v dolini Samoborskega hribovja, znanega po velikem številu nekdanjih rudnikov, bogatih z bakrom, ki so obratovali že v 13. stoletju.

V skladu z ustno tradicijo prebivalcev tega območja so žene rudarjev v prvi polovici 16. stoletja že pripravljale gibanico „Rudarska greblica“. Ker je bila večina rudarskih družin v tistem času revna, je „Rudarska greblica“ predstavljala skromni obrok rudarjev, pogosto celo njihov glavni obrok. Zaradi splošne revščine so žene rudarjev gibanico „Rudarska greblica“ proizvajale le iz enostavnih sestavin (moka, mleko, jajca in sveži kravji sir). S svojo iznajdljivostjo in veščino jim je uspelo ustvariti edinstven proizvod, ki je sčasoma postal proizvod, ki se ga je povezalo z rudarstvom.

Ime „Rudarska greblica“ prihaja od tradicionalnega orodja, znanega kot „greblica“ [greblica], ki se uporablja za razvnemanje žerjavice v krušni peči rudarskega doma, ker je oblika gibanice podobna obliki orodja.

Čeprav so pri izdelavi proizvoda „Rudarska greblica“ bistvenega pomena posebno znanje in spretnosti ljudi, je pomembno tudi spoštovanje naslednjih tradicionalnih pravil za proizvodnjo proizvoda:

„Rudarska greblica“ mora biti:

| — | slana in vsebovati nadev iz kravjega sira, kateremu se lahko doda ena od naslednjih sestavin: zmleti orehi, špinača, stebelna blitva, meta, koprive, por ali naribano rumeno korenje, |
| --- | --- |

—

slana in vsebovati nadev iz kravjega sira, kateremu se lahko doda ena od naslednjih sestavin: zmleti orehi, špinača, stebelna blitva, meta, koprive, por ali naribano rumeno korenje,

| — | testo za gibanico „Rudarska greblica“ mora biti ročno razvaljano in zelo tenko, |
| --- | --- |

—

testo za gibanico „Rudarska greblica“ mora biti ročno razvaljano in zelo tenko,

| — | robovi testa morajo biti vtisnjeni in zavihnjeni navzgor, tako da nadev med pečenjem ne more uhajati, |
| --- | --- |

—

robovi testa morajo biti vtisnjeni in zavihnjeni navzgor, tako da nadev med pečenjem ne more uhajati,

| — | rob surovega testa se ročno obdela tako, da spodnji del prekriva zgornji del, potem pa se robovi zavihnejo navzgor in ročno stisnejo, |
| --- | --- |

—

rob surovega testa se ročno obdela tako, da spodnji del prekriva zgornji del, potem pa se robovi zavihnejo navzgor in ročno stisnejo,

| — | pred pečenjem je treba zgornjo površino testa nekajkrat prebosti, da ne nabrekne in razpoka, |
| --- | --- |

—

pred pečenjem je treba zgornjo površino testa nekajkrat prebosti, da ne nabrekne in razpoka,

| — | Po pečenju se zgornji sloj testa premaže z maslom ali margarino. |
| --- | --- |

—

Po pečenju se zgornji sloj testa premaže z maslom ali margarino.

Od 80.-ih let 20. stoletja se „Rudarska greblica“ promovira in razstavlja na številnih nacionalnih kulinaričnih sejmih, na katerih zavzema pomembno mesto. Na pobudo folklornega društva „Oštrc“ iz Rud v mestu od leta 1985 poteka dogodek Dani Rudarske greblice [Dnevi rudarske gibanice „Rudarska greblica“] in sicer tradicionalno vsak prvi vikend v juliju (Samoborske novine (1985), „Dan Rudarske greblice“). V zadnjih nekaj letih se organizira natečaj za izbor najboljše gibanice „Rudarska greblica“. Tekmovalke so ženske iz Rud, potomke starih rudarskih družin. Njihovo spretnost oceni strokovna žirija. Najmlajši obiskovalci se lahko udeležijo delavnic za izdelavo gibanice „Rudarska greblica“.

Izročilo izdelave proizvoda „Rudarska greblica“ danes prenašajo ženske iz Rud, ki poskrbijo, da ne bi utonilo v pozabo pri mlajših generacijah, in sicer predvsem na hčerke (Ekološko društvo Samobor [Ekološko društvo Samobor], 1992, Ana Nikl, nagrada – Rudarska greblica). Eden od nekdanjih starih običajev na opredeljenem območju proizvodnje iz točke 4, ki se je ohranil do danes, je, da se goste pričaka z gibanico „Rudarska greblica“ na mizi.

Zaradi gibanice „Rudarska greblica“, ki je postala „znamka“ mesta Rude in okoliških vasi, se je turizem v mestu razmahnil, kar je privedlo do ponovnega odprtja obnovljenega rudnika Sveta Barbara, v sklopu katerega se nahaja tudi muzej. Ta muzej na prostem je ohranil pogled na lepoto podzemnega sveta pod krajem Rude. Informacije o gibanici „Rudarska greblica“ so na voljo v turističnem gradivu muzeja. V muzejski ponudbi je skozi vse leto tudi degustacija gibanice „Rudarska greblica“.

Prebivalci opredeljenega območja niso našli v gibanici „Rudarska greblica“ le vir preživetja, temveč je ta tudi del kulturne dediščine regije. Temu v prid govori tudi dejstvo, da je „Rudarska greblica“ opevana v pesmih samoborskih pesnikov (Cvetković, K., 2004, „Ja rudarski trsek“, Matica hrvatska).

Novinarka Božica Brkan je o veščini pripravljanja tega proizvoda in njegovi povezavi s krajem Rude leta 2007 pisala v članku za revijo Iće & piće [Hrana in pijača], eno najpomembnejših kulinaričnih revij na Hrvaškem (Brkan, B., 2007, „Greblica – tenka gibanica rudarska“ [„Greblica, tenka rudarska gibanica“), Iće & Piće).

O posebnem slovesu imena proizvoda in njegovi dolgi tradiciji proizvodnje govori tudi dejstvo, da je bila gibanica „Rudarska greblica“ leta 2007 vpisana na seznam zaščitenega nematerialnega kulturnega bogastva Republike Hrvaške, ki ga upravlja ministrstvo za kulturo (odločba Ministrstva za kulturo o nematerialnem kulturnem bogastvu, 2007).

Povezava med gibanico „Rudarska greblica“ in mestom Rude je omenjena tudi v publikaciji Vodič kroz hrvatske gastro ikone [Vodič po hrvaških gastronomskih ikonah], 2007, v katerega je „Rudarska greblica“ uvrščena kot ena od hrvaških gastronomskih ikon.

Posebnost proizvoda „Rudarska greblica“ je v veščinah ter znanju in izkušnjah, potrebnih pri izdelavi proizvoda, kot so opisani v članku revije Dobra hrana [Dobra hrana] (Jutarnji list, Dobra hrana, 2012).

Vzročna povezava med gibanico „Rudarska greblica“ in opredeljenim geografskim območjem temelji na slovesu proizvoda in njegovi tradicionalni metodi proizvodnje, pri čemer je ključen človeški dejavnik – veščine ter znanje in spretnosti ljudi pri izdelavi proizvoda. To znanje se prenaša iz roda v rod, zaradi česar velik del prebivalcev mesta Rude proizvaja proizvod.

Geografsko območje proizvodnje gibanice „Rudarska greblica“ je znana pohodniška turistična destinacija s številnimi cerkvicami in gorskimi kočami, ki jih pogosto obiskujejo planinska društva in turisti. Zato je v turističnih vodnikih omenjena tudi gibanica „Rudarska greblica“ kot neizogibna regionalna specialiteta, ki jo ponujajo lokalni gostitelji na tem območju in ki jo morajo poskusiti vsi turisti in obiskovalci (bilten AMACIZ, 2013). Večina prebivalcev Rude in okoliških območij se zaradi geografske lege območja ukvarja s kmetijsko proizvodnjo majhnega obsega. Zato gastronomska ponudba ponudnikov gostinskih storitev v regiji (Slastičarnica, 2016, Slatka tvornica Medenko, cjenik) [slaščičarna in sladoledarnica Medenko], temeljijo predvsem na lokalnih proizvodih (Randić, M. in Ritting-Beljak, N., 2006, Svijet hrane u Hrvatskoj [Svet hrane na Hrvaškem]).

Ime „Rudarska greblica“ se uporablja tudi v vsakdanjem govoru na geografskem območju (Obrt Parna pekara, 2016, račun) [obrt Parna pekara, 2016, račun].

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---