# Europeiska unionens C 309/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 309 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången18 september 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 309

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången18 september 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 309/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9899 – KKR/Koos Holding Coöperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 309/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9899 – KKR/Koos Holding Coöperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 309/04 | Eurons växelkurs — 17 september 2020 | 4 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2020/C 309/05 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 309/04

Eurons växelkurs — 17 september 2020

4

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2020/C 309/05

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

6

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 309/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 309/08 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 9 |
| 2020/C 309/09 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |
| 2020/C 309/10 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 17 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 309/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 309/08

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

9

2020/C 309/09

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

2020/C 309/10

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9899 – KKR/Koos Holding Coöperatief)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/01)

Kommissionen beslutade den 20 augusti 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9899. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9899. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/02)

Kommissionen beslutade den 14 september 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9925. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9925. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/03)

Kommissionen beslutade den 6 mars 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9674. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9674. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/4

---

Eurons växelkurs (1)

17 september 2020

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1797 |
| JPY | japansk yen | 123,38 |
| DKK | dansk krona | 7,4396 |
| GBP | pund sterling | 0,91530 |
| SEK | svensk krona | 10,4080 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0742 |
| ISK | isländsk krona | 162,20 |
| NOK | norsk krona | 10,7238 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,747 |
| HUF | ungersk forint | 361,16 |
| PLN | polsk zloty | 4,4579 |
| RON | rumänsk leu | 4,8600 |
| TRY | turkisk lira | 8,9037 |
| AUD | australisk dollar | 1,6152 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5567 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1428 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7533 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6039 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 383,16 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,2673 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9861 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5418 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 501,07 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8822 |
| PHP | filippinsk peso | 57,167 |
| RUB | rysk rubel | 88,6075 |
| THB | thailändsk baht | 36,801 |
| BRL | brasiliansk real | 6,2117 |
| MXN | mexikansk peso | 24,8461 |
| INR | indisk rupie | 86,8610 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1797

JPY

japansk yen

123,38

DKK

dansk krona

7,4396

GBP

pund sterling

0,91530

SEK

svensk krona

10,4080

CHF

schweizisk franc

1,0742

ISK

isländsk krona

162,20

NOK

norsk krona

10,7238

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,747

HUF

ungersk forint

361,16

PLN

polsk zloty

4,4579

RON

rumänsk leu

4,8600

TRY

turkisk lira

8,9037

AUD

australisk dollar

1,6152

CAD

kanadensisk dollar

1,5567

HKD

Hongkongdollar

9,1428

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7533

SGD

singaporiansk dollar

1,6039

KRW

sydkoreansk won

1 383,16

ZAR

sydafrikansk rand

19,2673

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9861

HRK

kroatisk kuna

7,5418

IDR

indonesisk rupiah

17 501,07

MYR

malaysisk ringgit

4,8822

PHP

filippinsk peso

57,167

RUB

rysk rubel

88,6075

THB

thailändsk baht

36,801

BRL

brasiliansk real

6,2117

MXN

mexikansk peso

24,8461

INR

indisk rupie

86,8610

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/5

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/05)

| Medlemsstat | Förenade kungariket (1) |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | Newquay Airport–Heathrow Airport
  Newquay Airport–Gatwick Airport
  Newquay Airport–Stansted Airport
  Newquay Airport–Luton Airport
  Newquay Airport–London City Airport
  Newquay Airport–Southend Airport |
| Datum för ikraftträdande av den allmänna trafikplikten | 27 mars 2021 |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Medlemsstat

Förenade kungariket (1)

Berörda flyglinjer

Newquay Airport–Heathrow Airport

Newquay Airport–Gatwick Airport

Newquay Airport–Stansted Airport

Newquay Airport–Luton Airport

Newquay Airport–London City Airport

Newquay Airport–Southend Airport

Datum för ikraftträdande av den allmänna trafikplikten

27 mars 2021

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  I linje med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 7) (utträdesavtalet), är förordning (EG) nr 1008/2008 tillämplig på och i Förenade kungariket under övergångsperioden och har samma rättsverkningar som i unionen och medlemsstaterna.

---

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/6

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/06)

| Medlemsstat | Förenade kungariket (1) |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | Newquay Airport–Heathrow Airport
  Newquay Airport–Gatwick Airport
  Newquay Airport–Stansted Airport
  Newquay Airport–Luton Airport
  Newquay Airport–London City Airport
  Newquay Airport–Southend Airport |
| Kontraktets löptid | 2 år med möjlighet till ytterligare två års förlängning
  Mars 2021 – mars 2023 |
| Tidsfrist för inlämnande av ansökningar och anbud | 30 november 2020 |
| Adress där texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UNITED KINGDOM |

Medlemsstat

Förenade kungariket (1)

Berörda flyglinjer

Newquay Airport–Heathrow Airport

Newquay Airport–Gatwick Airport

Newquay Airport–Stansted Airport

Newquay Airport–Luton Airport

Newquay Airport–London City Airport

Newquay Airport–Southend Airport

Kontraktets löptid

2 år med möjlighet till ytterligare två års förlängning

Mars 2021 – mars 2023

Tidsfrist för inlämnande av ansökningar och anbud

30 november 2020

Adress där texten med erbjudandet att delta i anbudsförfarandet, och all annan relevant information och/eller dokumentation om anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten kan erhållas

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UNITED KINGDOM

---

(1)  I linje med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 7) (utträdesavtalet), är förordning (EG) nr 1008/2008 tillämplig på och i Förenade kungariket under övergångsperioden och har samma rättsverkningar som i unionen och medlemsstaterna.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 309/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. (Tishman Speyer, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. (Tishman Speyer, Förenta staterna).

| — | Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanada). |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanada).

| — | SCI Espace Lumière (målföretaget, Frankrike). |
| --- | --- |

—

SCI Espace Lumière (målföretaget, Frankrike).

Tishman Speyer och PSPIB förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela målföretaget.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Tishman Speyer: ägande, utveckling, fondförvaltning och drift av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter i Förenta staterna, Europa, Latinamerika och Asien. |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer: ägande, utveckling, fondförvaltning och drift av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter i Förenta staterna, Europa, Latinamerika och Asien.

| — | PSPIB: förvaltning av en diversifierad global portfölj som omfattar aktier och obligationer, samt investering av nettobidrag till pensionsfonder i förvaltningen av riskkapital, fastigheter, infrastruktur, naturresurser och privat skuldkapital. |
| --- | --- |

—

PSPIB: förvaltning av en diversifierad global portfölj som omfattar aktier och obligationer, samt investering av nettobidrag till pensionsfonder i förvaltningen av riskkapital, fastigheter, infrastruktur, naturresurser och privat skuldkapital.

| — | Målföretaget: ägande av den kommersiella fastigheten Espace Lumière i Paris, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Målföretaget: ägande av den kommersiella fastigheten Espace Lumière i Paris, Frankrike.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/9

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 309/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”DALMATINSKA PEČENICA”

EU-nr: PGI-HR-02456 – 10.4.2019

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Dalmatinska pečenica”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Dalmatinska pečenica” är en konserverad köttprodukt, utan ben, som framställs av grisens ländmuskel longissimus dorsi. Den saltas eller läggs in i saltlake, kallröks, torkas och mognadslagras endast inom det geografiska område som definieras i punkt 4 i detta dokument.

”Dalmatinska pečenica” framställs av kyld eller fryst longissimus dorsi-muskel från gris (longissimus thoracis et lumborum), som erhålls genom att en del av ländryggen åtskiljs från halva slaktkroppar.

”Dalmatinska pečenica” har följande egenskaper när den släpps ut på marknaden:

Yttre utseende: Produkten är cylinderformad, ytorna har inga skåror eller andra skador, färgen på utsidan är ljusbrun till mörkbrun, med eller utan ljusgula till ljusbruna stråk av fettvävnad som uppstår när produkten röks.

Snittyta: Produkten har en fast, elastisk konsistens och en kompakt struktur. Snittytan har en jämn röd färg som kan vara mörkröd till mörkbrun på kanterna, med eller utan stråk av vit till ljusgul eller ljusbrun fettvävnad som uppstår när produkten röks, och är enkel att skiva.

Smak och arom: Produkten har en aningen salt smak. Den är mör, saftig och smälter i munnen. Den har den arom som är typisk för konserverade och rimmade fläskprodukter och likaså en mild rökarom.

Kemiska egenskaper: Salthalten (NaCl) får vara högst 7,5 %, vattenhalten högst 55 % och vattenaktiviteten (aw) högst 0,93.

Slutprodukten ska väga minst 1,3 kg. ”Dalmatinska pečenica” får släppas ut på marknaden hel, i delar eller i skivor.

”Dalmatinska pečenica” är en konserverad, torrimmad köttprodukt som vanligtvis konsumeras utan upphettning. Bearbetningsprocessen för ”Dalmatinska pečenica” – från början av saltningen/rimningen i saltlake till slutet av mognadslagringen – måste vara i minst 45 dagar.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionsprocessen för ”Dalmatinska pečenica” omfattar följande steg: saltning eller rimning i saltlake, kallrökning, torkning och mognadslagring. Samtliga steg måste äga rum i det geografiska område som fastställs i punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När produkten saluförs, antingen hel eller i något slags färdigförpackning innehållande delar eller skivor, måste den vara märkt med namnet ”Dalmatinska pečenica”. Namnet ska vara lätt att läsa och outplånligt och vara mer framträdande i fråga om storlek, typsnitt och bokstävernas färg (typografi) än all övrig text på förpackningen, inbegripet numret på tillverkningspartiet (serienumret) och producentens namn. Adjektiv såsom ”autentisk”, ”traditionell”, ”handgjord”, ”typisk”, ”inhemsk”, ”hemgjord” eller liknande, eller ord som hänvisar till namnet på produktionsområdet, får inte placeras bredvid namnet ”Dalmatinska pečenica”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet för ”Dalmatinska pečenica” är begränsat till de administrativa gränserna för följande län, städer och kommuner:

| — | Länet Lika-Senj: området för staden Novalja. |
| --- | --- |

—

Länet Lika-Senj: området för staden Novalja.

| — | Länet Zadar: området för städerna Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag och Zadar och kommunerna Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi och Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Länet Zadar: området för städerna Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag och Zadar och kommunerna Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi och Zemunik Donji.

| — | Hela länen Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmatien och Šibenik-Knin. |
| --- | --- |

—

Hela länen Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmatien och Šibenik-Knin.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Dalmatinska pečenica” och det geografiska området bygger på produktens anseende och kvalitet, som härrör från de lokala producenternas traditionella kunskaper och färdigheter och från områdets naturliga faktorer.

”Dalmatinska pečenica” har särskilda organoleptiska egenskaper. Produkten utmärker sig genom sin aningen salta smak och genom att den är mör, saftig och smälter i munnen samt har en doft och arom av fermenterat fläskkött och en mild rökarom. Den karakteristiska cylinderformen och färgen på ”Dalmatinska pečenica” och den milt rökiga aromen är resultatet av beredningsprocessen och en särskild rökningsmetod. Produktens egenskaper, dvs. att den har en något salt smak, är mör, saftig och smälter i munnen samt dess lukt och arom, är resultatet av producenternas särskilda kunskaper och färdigheter och Dalmatiens säregna klimatförhållanden.

Naturliga faktorer

Det geografiska området där ”Dalmatinska pečenica” produceras omfattar hela Dalmatien, det vill säga den långa kustremsan utmed centrala och södra Kroatiens kust, inbegripet öarna i området (Centralkroatien och sydadriatiska Kroatien). Det täcker ett 12 260 km2 stort område som avgränsas från Kontinentalkroatien i nordväst av bergskedjorna Velebit, Dinarides och Kamešnica. Dalmatien består till största delen av ett typiskt karstlandskap.

I merparten av Dalmatien råder ett Medelhavsklimat, med varma, torra somrar och milda, fuktiga vintrar. En av det dalmatiska klimatets mest framträdande egenskaper är de frekventa vindar som växelvis sveper över regionen. Från oktober till april blåser omväxlingsvis vinden ”bora” – en mestadels torr och kall nordostlig vind – och vinden ”sirocco” (eller ”jugo”), som är en mestadels fuktig och varm, sydostlig vind. Medeltemperaturen är 3–9 °C under januari, som är den kallaste månaden, och 22–26 °C under juli, som är den varmaste månaden. Trots att havet konstant avger vattenånga ger Dalmatiens höga lufttemperaturer och frekventa vindar området den lägsta relativa luftfuktigheten i Kroatien, med ett genomsnitt under året på mellan 65 % och 75 %. Tack vare det milda klimatet och de behagliga temperaturerna är förhållandena i det geografiska området Dalmatien väl lämpade för torkning och mognadslagring av ”Dalmatinska pečenica”.

Mänskliga faktorer

Tekniken att bevara kött genom saltning och torkning var utbredd i Dalmatien redan när området ingick i det romerska riket. Denna färdighet har gått i arv från generation till generation och fulländats över tid. Tack vare Dalmatiens gynnsamma klimat och den ständiga tillgången till havssalt utvecklades en bearbetningsprocess som skulle komma att bli en traditionell dalmatisk metod.

De lokala producenternas traditionella kunskaper och färdigheter är en viktig del av alla steg i tillverkningen av ”Dalmatinska pečenica”. Producenterna väljer longissimus dorsi-muskler av god kvalitet från grisar genom att försäkra sig om att muskeln är mer eller mindre cylinderformad och kompakt, utan större stickskador, oregelbundenheter eller missfärgningar av ytan. De har mångårig erfarenhet av processen med saltning/rimning i saltlake och av att avgöra hur stor mängd salt eller saltlake som ska användas. De säkerställer också att den lagrade ”Dalmatinska pečenica” inte är alltför salt men har en tillräcklig salthalt för att hindra att produkten förstörs.

Klimatförhållandena i det geografiska området har haft stor inverkan på den torkningsprocess som används för ”Dalmatinska pečenica”. Vid torkningen av ”Dalmatinska pečenica” var rökningen (val av ved, rökningsmetod samt rökningstid) en annan särskild färdighet bland lokalinvånarna. I det torra, kalla vädret då boravindarna blåste tog de ut ”Dalmatinska pečenica” från torkrummen och lät den lufttorka. Tack vare antioxidantverkan håller sig det rökta köttet längre, vilket bidrar till att ”Dalmatinska pečenica” bibehåller sin milda och rökiga arom.

Även om rökningens konserverande effekt inte längre är lika viktig i dagens produktion genomgår ”Dalmatinska pečenica” fortfarande en rökningsprocess, med användning av ”kallrök” som bildas genom att lövträ får ligga och pyra. Denna process kallas pyrolys, dvs. långsam förbränning av ved och/eller sågspån vid låga temperaturer, med rök utan flammor. Det lövträ som används vid kallrökningen, såsom avenbok, stenek eller dunek, har traditionellt används som ved i Dalmatien.

I slutet av torkningsfasen kan producenten se på produktens utseende, färg och konsistens exakt när tiden är inne för slutfasen, det vill säga mognadslagringen av ”Dalmatinska pečenica”.

De unika och utpräglade egenskaperna hos ”Dalmatinska pečenica” innebär att den har varit föremål för vetenskapliga undersökningar. Den största skillnaden i produktionsmetoden för ”Dalmatinska pečenica” jämfört med liknande produkter (såsom ”Istarski žlomprt”) är den obligatoriska rökningen under den inledande torkningsfasen (Marina Krvavica m.fl., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, i tidskriften Meso, nr 5), som ger ”Dalmatinska pečenica” dess karakteristiska färg och milda rökiga arom.

En vetenskaplig undersökning om de flyktiga aromföreningarna hos ”Dalmatinska pečenica” visade att produkten har en hög andel av föreningar som härrör från rök, särskilt fenoler från den aromatiska metoxifenol-gruppen, inbegripet en hög nivå av guajakol och 4‐metylguajakol, vilken enligt forskarnas åsikt bidrar mest till den rökiga aromen. Rökens antioxiderande och antimikrobiella egenskaper härrör från metoxifenoler, som gör dem till önskvärda aromingredienser. Författarna till den ovannämnda publikationen påpekar även att rökningsmetoden och rökens temperatur har ett stort inflytande, inte bara på de flyktiga aromföreningarnas sammansättning, utan även på färgen hos ”Dalmatinska pečenica”. Detta beror på att alifatiska karboxylsyror och karbonylgrupper bildas under pyrolys av ved vid låga temperaturer, vilket ger rökt ”Dalmatinska pečenica” dess karakteristiska färg (Marina Krvavica m.fl. 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, tidskriften Meso, nr 5).

”Dalmatinska pečenica” känns framför allt igen på sin milda rökarom. I detta sammanhang är producenternas kunskaper och skicklighet när det gäller att välja rätt sorters trä och att fastställa det lämpligaste tillfället för och den lämpligaste längden på rökningsprocessen – vilket till stor del beror på väderförhållandena och råvarornas egenskaper – av stor betydelse. Måttlig kallrökning av produkten med användning av lövträ är det enda sättet för den att få sin milda rökarom; alltför kraftig rökning skulle få en negativ effekt inte bara på aromen utan även på produktens färg, konsistens och mörhet. Producenternas expertis är också viktig när det gäller att bevara det mest fördelaktiga mikroklimatet (temperatur, luftfuktighet och luftflöde) i produktionslokalerna, där förhållandena måste vara sådana att produkten torkar och lagras i rätt hastighet och att de biokemiska processerna i produktens vävnader har den intensitet som krävs för att produkten ska kunna tillägna sig sina särskilda organoleptiska egenskaper. Tack vare producenternas kunnande och traditionella framställningsmetoder har ”Dalmatinska pečenica” särskilda egenskaper, som har bidragit till produktens anseende.

Namnet ”Dalmatinska pečenica” kan i skrift spåras så långt tillbaka som det tidiga 1900-talet, då upplysaren Don Frano Ivanišević i sin bok Poljica – narodni život i običaji 1903–1906 beskrev hur ”Dalmatinska pečenica” framställdes av lokala producenter från regionen Dalmatien med hjälp av de kunskaper och färdigheter som de förvärvat under många års erfarenhet av att bereda produkten. Frano Ivanišević skrev även följande: ”(...) grisens ländrygg (’pečenica’ på kroatiska), som ingår bland den typ av fläskkotletter som i det avgränsade geografiska området är kända som [sg.] ’zarebrica’ eller ’zarebrnik’, har länge varit en högt uppskattad produkt som vanligen säljs eller behålls som present. Ibland tas de bort för att säljas eller som gåva till en vän”. Detta visar att ”Dalmatinska pečenica” på den tiden framställdes på de flesta gårdar, men inte i tillräckliga mängder för massförsäljning utanför produktionsområdet (F. Ivanišević, 1903–1906, Poljica – narodni život i običaji, Zagreb, Reprint Društvo Poljičana ”Sveti Jure” – Priko, 2006).

Namnet ”Dalmatinska pečenica” förekommer även i flera kokböcker, såsom Dalmatinska kuhinja av Dika Marjanović–Radica från 1939, där produktionsmetoden beskrivs (D. Marjanović–Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Anseendet för namnet ”Dalmatinska pečenica” och dess samband med det geografiska området styrks även av resultaten av en undersökning. På frågan om varför de hade valt att köpa ”Dalmatinska pečenica” svarade hela 85,29 % av de tillfrågade att ”Dalmatinska pečenica” skiljer sig från liknande produkter när det gäller kvaliteten (smak, arom, lukt och mörhet). Majoriteten av de tillfrågade hade valt att köpa ”Dalmatinska pečenica” för att den är en traditionell produkt från det geografiska området Dalmatien. De flesta av de personer som deltog i undersökningen hade konsumerat ”Dalmatinska pečenica” i över tio år, medan över 50 % uppgav att de alltid hade köpt produkten, vilket visar att det finns en djupt rotad tradition av att producera och konsumera produkten. (M. Ćaćić, 2017, undersökning – Konsumenters åsikter i Dalmatien om lokala traditionella saltade köttprodukter).

Det faktum att ”Dalmatinska pečenica” och dess produktionsmetod fortfarande nämns i branschtidskrifter om köttprodukter visar att den fortfarande åtnjuter stort anseende (Marina Krvavica m.fl., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, tidskriften Meso, nr 5).

Det anseende som ”Dalmatinska pečenica” åtnjuter framgår även av ett stort antal kulinariska evenemang för att göra reklam för saltade köttprodukter, inbegripet ”Dalmatinska pečenica”. Under ett kulinariskt evenemang som hölls på Hotel Esplanade i Zagreb 2015 anordnades provsmakning och bedömning av saltade köttprodukter, och ”Dalmatinska pečenica” vann förstapriset i charkuterikategorin ländryggskött. En tidningsartikel om evenemanget, med rubriken ”Dalmatien triumferar – vi har den bästa pršut, panceta och pečenica”, publicerades i veckotidskriften Nedjeljna Slobodna Dalmacija av journalisten M. Šilović (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

”Dalmatinska pečenica” har också blivit en ansedd delikatess och serveras av många restauranger och cateringföretag.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/13

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 309/09)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”DALMATINSKA PANCETA”

EU-nr: PGI-HR-02455 – 9.4.2019

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Dalmatinska panceta”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Dalmatinska panceta” är en konserverad och rimmad köttprodukt med rektangulär form. Den är gjord av randigt sid- eller bogfläsk med skinnet inkluderat samt med eller utan revbensbrosk, dock utan revben. Produkten bearbetas genom saltning eller rimning i saltlake följt av kallrökning, torkning och mognadslagring. Denna process äger uteslutande rum i det geografiska område som fastställs i punkt 4 i detta dokument.

”Dalmatinska panceta” tillverkas av kylbevarat färskt, eller av fryst, randigt sid- eller bogfläsk. Det randiga sid- eller bogfläsk som används för att tillverka ”Dalmatinska panceta” kommer från grisens mag- och bröstparti.

”Dalmatinska panceta” har följande egenskaper när den släpps ut på marknaden:

| — | Yttre utseende: Produkten är mer eller mindre rektangulär i formen, med eller utan tydliga spår av revbenen. Sidorna och ytan är släta, utan några skåror eller andra skador. Skinnet är fast, utan framträdande fåror. Produktens utsida är ljus- till mörkbrun. |
| --- | --- |

—

Yttre utseende: Produkten är mer eller mindre rektangulär i formen, med eller utan tydliga spår av revbenen. Sidorna och ytan är släta, utan några skåror eller andra skador. Skinnet är fast, utan framträdande fåror. Produktens utsida är ljus- till mörkbrun.

| — | Snittyta: Produkten har en fast, elastisk konsistens och en kompakt struktur. Röd muskelvävnad ses tydligt på snittytan och denna löper genom fettvävnaden, som är vit till rosa i färgen. Fettvävnaden kan dock ha en skarp gulaktig färg utmed kanterna på grund av rökningen. Produkten är lätt att skiva. |
| --- | --- |

—

Snittyta: Produkten har en fast, elastisk konsistens och en kompakt struktur. Röd muskelvävnad ses tydligt på snittytan och denna löper genom fettvävnaden, som är vit till rosa i färgen. Fettvävnaden kan dock ha en skarp gulaktig färg utmed kanterna på grund av rökningen. Produkten är lätt att skiva.

| — | Smak och arom: Produkten har en aningen salt smak. Den är mör, saftig och smälter i munnen. Den har den arom som är typisk för konserverade och rimmade fläskprodukter och likaså en mild rökarom. |
| --- | --- |

—

Smak och arom: Produkten har en aningen salt smak. Den är mör, saftig och smälter i munnen. Den har den arom som är typisk för konserverade och rimmade fläskprodukter och likaså en mild rökarom.

| — | Kemiska egenskaper: Salthalten (NaCl) får vara högst 7,5 %, vattenhalten högst 55 % och vattenaktiviteten (aw) högst 0,93. |
| --- | --- |

—

Kemiska egenskaper: Salthalten (NaCl) får vara högst 7,5 %, vattenhalten högst 55 % och vattenaktiviteten (aw) högst 0,93.

Slutprodukten ska väga minst 1,3 kg. ”Dalmatinska panceta” får släppas ut på marknaden hel, i delar eller i skivor.

”Dalmatinska panceta” är en konserverad, torrimmad köttprodukt som vanligtvis konsumeras utan upphettning. Bearbetningsprocessen för ”Dalmatinska panceta” – från början av saltningen/rimningen i saltlake till slutet av mognadslagringen – måste vara i minst 65 dagar.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionsprocessen för ”Dalmatinska panceta” omfattar följande steg: saltning eller rimning i saltlake, kallrökning, torkning och mognadslagring. Samtliga steg måste äga rum i det geografiska område som fastställs i punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När produkten saluförs, antingen hel eller i något slags färdigförpackning innehållande delar eller skivor, måste den vara märkt med namnet ”Dalmatinska panceta”. Namnet ska vara lätt att läsa och outplånligt och vara mer framträdande i fråga om storlek, typsnitt och bokstävernas färg (typografi) än all övrig text på förpackningen, inbegripet numret på tillverkningspartiet (serienumret) och producentens namn. Adjektiv såsom ”autentisk”, ”traditionell”, ”handgjord”, ”typisk”, ”inhemsk”, ”hemgjord” eller liknande, eller ord som hänvisar till namnet på produktionsområdet, får inte placeras bredvid namnet ”Dalmatinska panceta”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet för ”Dalmatinska panceta” är begränsat till de administrativa gränserna för följande län, städer och kommuner:

| — | Länet Lika-Senj: området för staden Novalja. |
| --- | --- |

—

Länet Lika-Senj: området för staden Novalja.

| — | Länet Zadar: området för städerna Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag och Zadar och kommunerna Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi och Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Länet Zadar: området för städerna Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag och Zadar och kommunerna Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi och Zemunik Donji.

Hela länen Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmatien och Šibenik-Knin.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Dalmatinska panceta” och det geografiska området bygger på produktens anseende och kvalitet, som härrör från de lokala producenternas traditionella kunskaper och färdigheter och från områdets naturliga faktorer. ”Dalmatinska panceta” har särskilda organoleptiska egenskaper. Produkten utmärker sig genom sin aningen salta smak och genom att den är mör, saftig och smälter i munnen samt har en doft och arom av fermenterat fläskkött och en mild rökarom. Produkten är kompakt när den skärs, och snittytan består av tydligt urskiljbar röd muskelvävnad som löper genom fettvävnad, som är vit till rosa i färgen eller ljust gulaktig utmed kanterna. Dessa organoleptiska egenskaper är ett resultat av den särskilda metod som används för att tillverka ”Dalmatinska panceta” i kombination med Dalmatiens särskilda klimatförhållanden.

Naturliga faktorer

Det geografiska området där ”Dalmatinska panceta” produceras omfattar hela Dalmatien, det vill säga den långa kustremsan utmed centrala och södra Kroatiens kust, inbegripet öarna i området (Centralkroatien och sydadriatiska Kroatien). Det täcker ett 12 260 km2 stort område som avgränsas från Kontinentalkroatien i nordväst av bergskedjorna Velebit, Dinarides och Kamešnica. Dalmatien består till största delen av ett typiskt karstlandskap.

I merparten av Dalmatien råder ett Medelhavsklimat, med varma, torra somrar och milda, fuktiga vintrar. En av det dalmatiska klimatets mest framträdande egenskaper är de frekventa vindar som växelvis sveper över regionen. Från oktober till april blåser omväxlingsvis vinden ”bora” – en mestadels torr och kall nordostlig vind – och vinden ”sirocco” (eller ”jugo”), som är en mestadels fuktig och varm, sydostlig vind. Medeltemperaturen är 3–9 °C under januari, som är den kallaste månaden, och 22–26 °C under juli, som är den varmaste månaden. Trots att havet konstant avger vattenånga ger Dalmatiens höga lufttemperaturer och frekventa vindar området den lägsta relativa luftfuktigheten i Kroatien, med ett genomsnitt under året på mellan 65 % och 75 %. Tack vare det milda klimatet och de behagliga temperaturerna är förhållandena i det geografiska området Dalmatien väl lämpade för torkning och mognadslagring av ”Dalmatinska panceta”.

Mänskliga faktorer

Tekniken att bevara kött genom saltning och torkning var utbredd i Dalmatien redan när området ingick i det romerska riket. Denna färdighet har gått i arv från generation till generation och fulländats över tid. Tack vare Dalmatiens gynnsamma klimat och den ständiga tillgången till havssalt utvecklades en bearbetningsprocess som skulle komma att bli en traditionell dalmatisk metod.

De lokala producenternas traditionella kunskaper och färdigheter är en viktig del av alla steg i tillverkningen av ”Dalmatinska panceta”. När producenterna väljer ut de bästa styckena av randigt sid- eller bogfläsk säkerställer de att de är mer eller mindre rektangulära i formen, att de är kompakta och inte har några större ojämnheter – utöver de synliga inbuktningarna där revbenen suttit – och att ytan inte är missfärgad. De har mångårig erfarenhet av processen med saltning/rimning i saltlake och av att avgöra hur stor mängd salt eller saltlake som ska användas. De säkerställer också att den lagrade ”Dalmatinska panceta” inte är alltför salt men har en tillräcklig salthalt för att hindra att produkten förstörs.

En annan process som kräver särskilda färdigheter är användningen av rök (val av ved, metod och tid för rökningen) för att ge ”Dalmatinska panceta” dess milda och rökiga arom. Klimatförhållandena i det geografiska området har haft stor inverkan på den torkningsprocess som används för ”Dalmatinska panceta”. Genom historien har de flesta jordbrukare i Dalmatien torkat kött för egen konsumtion eller för försäljning. Eftersom ”Dalmatinska panceta” vanligtvis torkades bredvid eldstaden (i köket eller i ett särskilt torkningsutrymme) lade producenterna märke till att man i regnigt och fuktigt väder kunde använda rök för att minska luftfuktigheten inomhus under torkningen. Med tiden insåg de att rökt kött hade bättre hållbarhet, det vill säga att rökningen hade en bevarande effekt. I fuktig väderlek, när siroccovinden blåste, utsatte producenterna sin ”Dalmatinska panceta” för rök. När det var torrt och kallt ute och boravinden blåste torkade de i stället sin ”Dalmatinska panceta” genom att ta ut den från det speciella torkutrymmet eller köket så att den kunde torka i vinden. Alternativt lät de luften flöda genom torkningsområdena.

Även om rökningens konserverande effekt inte längre är lika viktig i dagens produktionprocess kallröks ”Dalmatinska panceta” fortfarande för att ge den en mild rökarom. Nu för tiden görs rökningen med hjälp av ”kall rök” som uppkommer då lövträ glöder. Denna process kallas pyrolys, vilket innebär att trä och/eller sågspån brinner med rök men utan flammor. Vid kallrökningen används samma typer av lövträ som traditionellt har använts som brännved i Dalmatien.

I slutet av torkningsfasen kan producenten se på produktens utseende, färg och konsistens exakt när tiden är inne för slutfasen, det vill säga mognadslagringen av ”Dalmatinska panceta”. Traditionellt har man använt källare med ett stabilt mikroklimat med det lokala namnet konobe (singular konoba) för mognadslagringen av ”Dalmatinska panceta”. Här bevaras den lagrade produkten tills den är färdig att ätas eller säljas.

I sin publikation Prerada mesa i mlijeka från 1995 jämförde Đuro Roseg de tekniker som används för att tillverka ”Dalmatinska panceta” med de som används för liknande jordbruksprodukter från andra geografiska områden. Han drog slutsatsen att ”Dalmatinska panceta” var den mest distinkta produkten, eftersom den skilde sig från andra produkter genom kallrökningen. I regionerna Istrien och Lika röks inte ”panceta”, medan den i Slavonien röks men under längre tid och vid högre temperatur. Det är denna speciella process som ger ”Dalmatinska panceta” sin särskilda rökarom och bruna yta (Đ. Roseg, 1995, Prerada mesa i mlijeka, Zagreb). I en vetenskaplig publikation presenterade Marina Krvavica sin studie av aromföreningarna i ”Dalmatinska panceta”, och konstaterade att långsam förbränning av lövträ – pyrolys – vid låg temperatur bildar karboxylsyror och karbonyler som ger rökt ”Dalmatinska panceta” dess särskilda färg. Förbränning vid hög temperatur bildar i stället fenoler och fenolföreningar, som är en viktig del av den särskilda rökiga doften och aromen hos ”Dalmatinska panceta” (M. Krvavica m.fl., 2017, ”Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima”, i det femte numret av tidskriften Meso). I studier av de flyktiga kemiska föreningarna i ”Dalmatinska panceta” har det också visat sig att fenoler, särskilt metoxyfenoler, som har en uttalad antioxidantaktivitet och antimikrobiell aktivitet, förekommer rikligt i aromen hos ”Dalmatinska panceta” till följd av kallrökningen (M. Krvavica m.fl., 2017, ”Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima”, i det femte numret av tidskriften Meso).

”Dalmatinska panceta” känns igen på sin milda rökarom. I detta sammanhang är producenternas kunskaper och skicklighet när det gäller att välja rätt sorters trä och att fastställa det lämpligaste tillfället för och den lämpligaste längden på rökningsprocessen – vilket till stor del beror på väderförhållandena och råvarornas egenskaper – av stor betydelse. Måttlig kallrökning av produkten med användning av lövträ är det enda sättet för den att få sin milda rökarom; alltför kraftig rökning skulle få en negativ effekt inte bara på aromen utan även på produktens färg, konsistens och mörhet. Producenternas expertis är också viktig när det gäller att bevara det mest fördelaktiga mikroklimatet (temperatur, luftfuktighet och luftflöde) i produktionslokalerna, där förhållandena måste vara sådana att produkten torkar och lagras i rätt hastighet och att de biokemiska processerna i produktens vävnader har den intensitet som krävs för att produkten ska kunna tillägna sig sina särskilda organoleptiska egenskaper.

Det goda anseende som ”Dalmatinska panceta” åtnjuter nämns i en artikel i tidskriften Privreda Dalmacije, där det sägs att denna produkt började tillverkas av jordbrukskooperativ i Dalmatien under organiserade former redan på 1950-talet (A. Šitin, artikel i Privreda Dalmacije, 1987).

För att hindra att den traditionella tillverkningen av ”Dalmatinska panceta” i Dalmatien faller i glömska har den inkluderats i den gastronomiska guiden Vodič kroz hrvatske gastro ikone. Författarna till denna bok hade som mål att dokumentera Kroatiens mångfasetterade matkultur och dess typiska livsmedelsprodukter som beskrivs som ”ikoner”, vilket tydligt visar att ”Dalmatinska panceta” åtnjuter ett gott anseende i den region där den har sitt ursprung (Vodič hrvatske gastro ikone, 2007). ”Dalmatinska panceta” förekommer också i recept i flera kokböcker (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Produktens anseende bevisas också genom de provsmakningsevenemang som fortfarande anordnas i dag, vilka omnämns i artiklar i pressen (M. Šilović, artikel, Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

”Dalmatinska panceta” presenterades också vid ett evenemang med namnet ”Dani dalmatinske pancete i vina” (Dalmatiens panceta- och vindagar), där den bedömdes och belönades med ett pris av en särskild jury (evenemanget ”Dani dalmatinske pancete i vina” i Runović, 2018).

I tidskriften Meso skriver Mario Mašić att ”’Dalmatinska panceta’ är en nationell specialitet som har en viktig roll i den dalmatiska matkulturen”, vilket visar att produkten även på senare tid har vunnit erkännande som en dalmatisk specialitet (tidskriften Meso, 2003).

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 18.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 309/17

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 309/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”RUDARSKA GREBLICA”

EU-nr: PGI-HR-02383 – 3 januari 2018

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Rudarska greblica”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Rudarska greblica” är en produkt gjord av bakad, tunn handkavlad deg med en fyllning av ost gjord på färsk komjölk. Malda valnötter, spenat, mangold, nässlor, purjolök, mynta och rivna gula morötter kan läggas till i osten.

När ”Rudarska greblica” är färdiggräddad delas den i rektangulära bitar, inte högre än 2,5 cm. ”Rudarska greblica” är mjuk på utsidan, saftig och krämig på insidan och smälter i munnen. Färg: skorpans utsida är mörkgul till gyllenbrun. Smak: produkten lämnar en salt smak i munnen och ger ifrån sig en doft av komjölksost.

”Rudarska greblica” kan ätas bara några minuter efter att den färdigbakats.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Rudarska greblica” görs på följande ingredienser: fint vetemjöl, solrosolja, grisfett, ägg, smör, färskmjölk, vatten, salt, syrad grädde, färskjäst, socker, färsk komjölksost, malda valnötter, spenat, mangold, nässlor, purjolök, mynta och rivna gula morötter.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen av ”Rudarska greblica”, inklusive beredning, formning och framställning av degen, beredning av fyllningen och gräddning av produkten, måste till fullo äga rum i det geografiska område som anges i punkt 4, förutom om produkten släpps ut på marknaden fryst. I detta fall kan produkten gräddas utanför det angivna geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Rudarska greblica” har en karakteristiskt rektangulär form. Formen uppnås genom att man skär den färdiggräddade produkten i delar som inte är högre än 2,5 cm. När den färdiggräddats släpps den ut på marknaden som slutprodukt. Den kan också hållas fryst och säljs då som en produkt som är färdig att gräddas.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för ”Rudarska greblica” omfattar staden Rude och följande byar i dess grannskap: Cerje Samoborsko, Braslovje, Kotari, Manja Vas, Bukovje Podvrško och Prekrižje Plješivičko.

5.   Samband med det geografiska området

Produktskyddet för ”Rudarska greblica” är baserat på dess anseende och produktionstradition, samt på den kompetens som krävs för att bereda den.

Området där ”Rudarska greblica” produceras ligger i en dal i Samoborbergen, känd för sitt stora antal gruvor som tidigare var rika på koppar och som togs i drift redan på 1200-talet.

Enligt invånarnas muntliga tradition gjordes ”Rudarska greblica” av gruvarbetarnas fruar redan under första halvan av 1500‐talet. Då de flesta gruvfamiljerna var fattiga vid denna tid utgjorde ”Rudarska greblica” gruvarbetarens anspråkslösa ranson, ofta även deras huvudmåltid. Den utbredda fattigdomen gjorde att gruvarbetarnas fruar gjorde ”Rudarska greblica” med enbart enkla ingredienser (mjöl, mjölk, ägg och färsk komjölksost). Genom sin uppfinningsrikedom och kreativitet lyckades de skapa en unik produkt som med tiden har kommit att associeras med gruvarbete.

Namnet ”Rudarska greblica” har sitt ursprung i namnet på ett traditionellt verktyg känt som ”geblica” (ugnsraka), vilket användes för att röra om glöden i brödugnen i en gruvarbetares hus, på grund av att bakverkets form liknar verktyget.

Kompetens och särskilt praktiskt kunnande är av stor vikt när man gör ”Rudarska greblica”, men följande traditionella regler är också viktiga att följa.

Regler för framställning av ”Rudarska greblica”:

| — | Den ska vara välsmakande och innehålla en fyllning av komjölksost, vilken kan tillföras en av följande ingredienser: malda valnötter, spenat, mangold, mynta, nässlor, purjolök eller rivna gula morötter. |
| --- | --- |

—

Den ska vara välsmakande och innehålla en fyllning av komjölksost, vilken kan tillföras en av följande ingredienser: malda valnötter, spenat, mangold, mynta, nässlor, purjolök eller rivna gula morötter.

| — | Degen som används för att göra ”Rudarska greblica” ska vara kavlad för hand och mycket tunn. |
| --- | --- |

—

Degen som används för att göra ”Rudarska greblica” ska vara kavlad för hand och mycket tunn.

| — | Degens kanter ska vara hoppressade och hoprullade uppåt så att fyllningen inte läcker ut medan produkten gräddas. |
| --- | --- |

—

Degens kanter ska vara hoppressade och hoprullade uppåt så att fyllningen inte läcker ut medan produkten gräddas.

| — | Kanten på den ogräddade degen bearbetas för hand på så sätt att dess undre del överlappar dess övre del, och kanterna viks sedan över toppen och trycks in för hand. |
| --- | --- |

—

Kanten på den ogräddade degen bearbetas för hand på så sätt att dess undre del överlappar dess övre del, och kanterna viks sedan över toppen och trycks in för hand.

| — | Före gräddningen måste man sticka hål på degens överdel ett antal gånger, så att den inte sväller och spricker. |
| --- | --- |

—

Före gräddningen måste man sticka hål på degens överdel ett antal gånger, så att den inte sväller och spricker.

| — | När den är färdiggräddad breds smör eller margarin på dess ovansida. |
| --- | --- |

—

När den är färdiggräddad breds smör eller margarin på dess ovansida.

Sedan 1980-talet har ”Rudarska greblica” marknadsförts och visats upp på flera nationella matfestivaler och på så sätt gjort sig ett namn. På initiativ av Rudes folkloreensemble Oštrc har ett evenemang känt som Dani Rudarska greblice (”Rudarska greblica” (Gruvbakverks)-dagarna) ägt rum i staden sedan 1985, traditionellt sett under den första helgen i juli (Samoborske novine (1985), Dan Rudarske greblice). De senaste åren har man anordnat en tävling för att kora den bästa ”Rudarska greblica”. De tävlande är kvinnor från Rude som härstammar från gamla gruvarbetarfamiljer. Deras verk bedöms av en expertjury. De yngsta besökarna kan delta i workshoppar där man gör ”Rudarska greblica”.

I dag förs traditionen att göra ”Rudarska greblica” vidare av kvinnor från Rude, som ser till att den inte faller i glömska genom att lära ut den till den yngre generationen, först och främst till sina döttrar (Ekološko društvo Samobor, Samobors ekologiska sällskap (1992), pris till Ana Nikl för ”Rudarska greblica”). En traditionell sedvana som länge praktiserats i det produktionsområde som anges i punkt 4 och som praktiseras än i dag är att välkomna gäster genom att bjuda på ”Rudarska greblica”.

Tack vare ”Rudarska greblica”, som har blivit Rudes och omgivande byars ”varumärke”, har turismen till staden ökat, vilket har lett till att man på nytt öppnat den restaurerade Sveta Barbara-gruvan, där det också finns ett museum. Detta friluftsmuseum ger en glimt av den vackra, underjordiska världen under Rude. Information om ”Rudarska greblica” finns i museets material för turister. Museet ger också en möjlighet att prova ”Rudarska greblica”-bakverket under året.

Invånarna i det avgränsade området har inte bara funnit ett sätt att förtjäna sitt uppehälle genom ”Rudarska greblica”, utan bakverket är också en del av regionens kulturarv. Bevis för detta är att ”Rudarska greblica” också är ämnet för dikter av poeter från Samobor (Cvetković, K (2004), Ja rudarski trsek, Matica hrvatska).

Journalisten Božica Brkan nämner den kompetens som krävs för att tillreda produkten samt dess koppling till Rude i en artikel som hon skrev 2007 för tidskriften Iće & piće (Mat och dryck), en av Kroatiens mest framstående mattidningar (Brkan, B (2007), Greblica - tenka gibanica rudarska (”Greblica”, gruvarbetarnas tunna ostbakverk), Iće & Piće).

Ett bevis på produktnamnets särskilda anseende och den långa produktionstraditionen är att ”Rudarska greblica” 2007 togs med på Kroatiens förteckning över skyddade immateriella kulturskatter, som sköts av kulturministeriet (enligt kulturministeriets beslut om immateriella kulturskatter 2007).

Kopplingen mellan ”Rudarska greblica” och staden Rude nämns också i publikationen Vodič kroz hrvatske gastro ikone (En guidebok om Kroatiens gastronomiska klassiker) från 2007, enligt vilken ”Rudarska greblica” är en av Kroatiens gastronomiska klassiker.

Det utmärkande för ”Rudarska greblica” är den hantverksmässighet och kompetens som krävs för att tillreda produkten, vilket beskrivs i en artikel i tidskriften Dobra hrana (God mat) (Jutarnji list, Dobra hrana, 2012).

Den direkta kopplingen mellan ”Rudarska greblica” och det avgränsade geografiska området baseras på produktens anseende och den traditionella produktionsmetoden, där den mänskliga faktorn – människors hantverksmässighet och kunnande i fråga om att tillreda produkten – är av största vikt. Denna kunskap förs vidare från generation till generation, vilket har lett till att en stor del av Rudes invånare tillreda produkten.

Det geografiska område där ”Rudarska greblica” produceras är en välkänd vandringsdestination med många kapell och bergsstugor som används av klättringsföreningar och turister. Av denna anledning framhäver turistguider ”Rudarska greblica” som en omistlig regional specialitet som erbjuds av lokala värdar i området och som turister och besökare måste prova (AMACIZ, nyhetsbrev, 2013). På grund av det geografiska läget arbetar majoriteten av invånarna i Rude och det omgivande området inom småskaligt jordbruk. Företagen inom regionens servicenäring (Glassbutik (2016), Slatka tvornica Medenko (Medenkos konditori och glassbutik), prislista) erbjuder som ett resultat av detta produkter huvudsakligen baserade på lokala ingredienser (Randić, M. och Ritting-Beljak, N. (2006), Svijet hrane u Hrvatskoj (Kroatiens värld av mat)).

Namnet ”Rudarska greblica” används också i dagligt tal i det geografiska området (Obrt Parna pekara (2016), kvitto).

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---