# Euroopa Liidu C 282/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 282 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik26. august 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 282

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik26. august 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2020/C 282/01 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Belgia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 1 |
| 2020/C 282/02 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 8 |
| 2020/C 282/03 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 15 |
| 2020/C 282/04 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 22 |
| 2020/C 282/05 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 27 |
| 2020/C 282/06 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Eesti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 33 |
| 2020/C 282/07 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Iirimaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 39 |
| 2020/C 282/08 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 46 |
| 2020/C 282/09 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 54 |
| 2020/C 282/10 | Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 62 |
| 2020/C 282/11 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Horvaatia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 68 |
| 2020/C 282/12 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Itaalia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 74 |
| 2020/C 282/13 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 82 |
| 2020/C 282/14 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Läti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 89 |
| 2020/C 282/15 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Leedu 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 95 |
| 2020/C 282/16 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Luksemburgi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 101 |
| 2020/C 282/17 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 107 |
| 2020/C 282/18 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 116 |
| 2020/C 282/19 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 122 |
| 2020/C 282/20 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 129 |
| 2020/C 282/21 | Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 135 |
| 2020/C 282/22 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 142 |
| 2020/C 282/23 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Rumeenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 149 |
| 2020/C 282/24 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 157 |
| 2020/C 282/25 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 164 |
| 2020/C 282/26 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 171 |
| 2020/C 282/27 | Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 177 |
| 2020/C 282/28 | Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta | 183 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2020/C 282/01

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Belgia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

1

2020/C 282/02

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

8

2020/C 282/03

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

15

2020/C 282/04

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

22

2020/C 282/05

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

27

2020/C 282/06

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Eesti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

33

2020/C 282/07

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Iirimaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

39

2020/C 282/08

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

46

2020/C 282/09

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

54

2020/C 282/10

Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

62

2020/C 282/11

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Horvaatia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

68

2020/C 282/12

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Itaalia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

74

2020/C 282/13

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

82

2020/C 282/14

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Läti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

89

2020/C 282/15

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Leedu 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

95

2020/C 282/16

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Luksemburgi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

101

2020/C 282/17

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

107

2020/C 282/18

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

116

2020/C 282/19

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

122

2020/C 282/20

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

129

2020/C 282/21

Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

135

2020/C 282/22

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

142

2020/C 282/23

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Rumeenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

149

2020/C 282/24

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

157

2020/C 282/25

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

164

2020/C 282/26

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

171

2020/C 282/27

Nõukogu Soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

177

2020/C 282/28

Nõukogu soovitus, 20. juuli 2020, milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

183

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Belgia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Belgia kohta. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Belgia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Belgia kohta. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Belgia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Belgiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Belgiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oluline risk, et Belgias suurenevad piirkondadevahelised ja piirkonnasisesed erinevused. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oluline risk, et Belgias suurenevad piirkondadevahelised ja piirkonnasisesed erinevused. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 30. aprillil 2020 esitas Belgia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2020 esitas Belgia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Belgia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Belgia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Belgial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 1,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kuna leiti, et Belgia vastab tingimustele, mille kohaselt võib struktuurireformide klausli alusel lubada taotletud ajutist kõrvalekaldumist 0,5 % SKPst, vähendati nõutavat struktuurset kohandust 2019. aastal 0,1 %ni SKPst, mis vastab esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis ei ületa 2019. aastal 2,8 %. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur komisjoni aruandes, mis on koostatud kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 3 ja milles hinnatakse Belgia vastavust võlakriteeriumile 2019. aastal. |
| --- | --- |

(12)

13. juulil 2018 soovitas nõukogu Belgial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 1,8 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kuna leiti, et Belgia vastab tingimustele, mille kohaselt võib struktuurireformide klausli alusel lubada taotletud ajutist kõrvalekaldumist 0,5 % SKPst, vähendati nõutavat struktuurset kohandust 2019. aastal 0,1 %ni SKPst, mis vastab esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale, mis ei ületa 2019. aastal 2,8 %. Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur komisjoni aruandes, mis on koostatud kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 3 ja milles hinnatakse Belgia vastavust võlakriteeriumile 2019. aastal.

| (13) | Föderaalvalitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,9 %-lt SKPst 2019. aastal 7,5 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 98,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal ligikaudu 115 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(13)

Föderaalvalitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,9 %-lt SKPst 2019. aastal 7,5 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 98,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal ligikaudu 115 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Belgia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad ajutist föderaalset töötushüvitiste süsteemi, asendussissetulekut füüsilisest isikust ettevõtjatele, föderaalseid eraldisi kriisiga seotud kulutuste katmiseks, mitmesuguseid piirkondlikke toetusi ettevõtjatele ja üksikisikutele ning valdkondlikke toetusi. Eelarvepuudujääki suurendavate meetmete kvantifitseerimisel saadud tulemused langevad üldjoontes kokku komisjoni hinnangutega, kui automaatsete stabilisaatoritega seotud kulude erinevat käsitlemist on arvesse võetud. Lisaks on Belgia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad äriühingutele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud nii föderaalseid kui ka piirkondlikke laenutagatisi, mis on 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt hinnanguliselt 11,8 % SKPst. Samuti on rakendatud maksude tasumise edasilükkamist, eelkõige üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ja sotsiaalmaksete puhul, kuid 2020. aasta stabiilsusprogrammis ei ole neid kvantifitseeritud. Üldiselt on Belgia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Belgia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad ajutist föderaalset töötushüvitiste süsteemi, asendussissetulekut füüsilisest isikust ettevõtjatele, föderaalseid eraldisi kriisiga seotud kulutuste katmiseks, mitmesuguseid piirkondlikke toetusi ettevõtjatele ja üksikisikutele ning valdkondlikke toetusi. Eelarvepuudujääki suurendavate meetmete kvantifitseerimisel saadud tulemused langevad üldjoontes kokku komisjoni hinnangutega, kui automaatsete stabilisaatoritega seotud kulude erinevat käsitlemist on arvesse võetud. Lisaks on Belgia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad äriühingutele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud nii föderaalseid kui ka piirkondlikke laenutagatisi, mis on 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt hinnanguliselt 11,8 % SKPst. Samuti on rakendatud maksude tasumise edasilükkamist, eelkõige üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ja sotsiaalmaksete puhul, kuid 2020. aasta stabiilsusprogrammis ei ole neid kvantifitseeritud. Üldiselt on Belgia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Belgia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 113,8 %-ni. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Belgia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 113,8 %-ni.

| (16) | 20. mail 2020 esitas komisjon Belgia kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses ületada 2020. aastal eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

20. mail 2020 esitas komisjon Belgia kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses ületada 2020. aastal eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud.

| (17) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale võtsid Belgia ametiasutused vastu ulatusliku meetmete paketi, et leevendada järsu majanduslanguse sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Elujõulistele ettevõtetele antava uue lühiajalise laenu jaoks on loodud 50 miljardi euro suurune tagatiskava. Piirkonnad ja kommuunid on kehtestanud ka tagatised üleminekulaenudele ja tavalistele ärilaenudele, likviidsustoetuse ettevõtetele otselaenude kaudu ja meetmed COVID-19 kriisist kõige enam mõjutatud ettevõtete rahaliseks toetamiseks. Olemasolevate hüpoteek- ja ärilaenude tagasimaksmist võib pikendada. Raskesse olukorda sattunud ettevõtete pankrotimenetlustele on võimalik kehtestada ajutine moratoorium. Talitluspidevuse tagamiseks on kasutusele võetud mitmesuguseid stiimuleid, et innustada suuremat hulka töötajaid tööle jääma või tööle naasma. Sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude, näiteks käibemaksu, ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu tasumise võib edasi lükata või mõnel juhul võib nende tasumisest ka vabastada. Föderaalvalitsus on teinud COVID-19 kriisist mõjutatud ettevõtetele kättesaadavaks vääramatust jõust tingitud ajutise töötuskindlustusskeemi, pakkudes suuremaid hüvitisi. Füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kelle tegevus on katkestatud vähemalt seitsmeks järjestikuseks päevaks, on ette nähtud igakuine asendussissetulek. Töötushüvitiste järkjärguline vähendamine on ajutiselt külmutatud. Föderaalvalitsus valmistab ette ka täiendavaid meetmeid ettevõtete maksejõuetuse vastu võitlemiseks, näiteks äriühingu ja üksikisiku tulumaksu vabastus 2020. eelarveaastaks. |
| --- | --- |

(17)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale võtsid Belgia ametiasutused vastu ulatusliku meetmete paketi, et leevendada järsu majanduslanguse sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Elujõulistele ettevõtetele antava uue lühiajalise laenu jaoks on loodud 50 miljardi euro suurune tagatiskava. Piirkonnad ja kommuunid on kehtestanud ka tagatised üleminekulaenudele ja tavalistele ärilaenudele, likviidsustoetuse ettevõtetele otselaenude kaudu ja meetmed COVID-19 kriisist kõige enam mõjutatud ettevõtete rahaliseks toetamiseks. Olemasolevate hüpoteek- ja ärilaenude tagasimaksmist võib pikendada. Raskesse olukorda sattunud ettevõtete pankrotimenetlustele on võimalik kehtestada ajutine moratoorium. Talitluspidevuse tagamiseks on kasutusele võetud mitmesuguseid stiimuleid, et innustada suuremat hulka töötajaid tööle jääma või tööle naasma. Sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude, näiteks käibemaksu, ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu tasumise võib edasi lükata või mõnel juhul võib nende tasumisest ka vabastada. Föderaalvalitsus on teinud COVID-19 kriisist mõjutatud ettevõtetele kättesaadavaks vääramatust jõust tingitud ajutise töötuskindlustusskeemi, pakkudes suuremaid hüvitisi. Füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kelle tegevus on katkestatud vähemalt seitsmeks järjestikuseks päevaks, on ette nähtud igakuine asendussissetulek. Töötushüvitiste järkjärguline vähendamine on ajutiselt külmutatud. Föderaalvalitsus valmistab ette ka täiendavaid meetmeid ettevõtete maksejõuetuse vastu võitlemiseks, näiteks äriühingu ja üksikisiku tulumaksu vabastus 2020. eelarveaastaks.

| (18) | Belgia tervishoiusüsteem toimib haiglates aktiivravi pakkumise osas hästi. Sellest hoolimata on COVID-19 pandeemia toonud esile mitmeid puudusi tervishoiusüsteemi vastupanuvõimes tõsise rahvatervisekriisi korral. See annab alust arvata, et Belgias on struktuuriline puudus tervishoiutöötajatest ning selle probleemiga tuleb tegeleda. Lähitulevikus jääb keskseks elutähtsate meditsiinitoodete piisava varu tagamine, sealhulgas kaitsevarustuse tagamine, eelkõige tervishoiutöötajatele ja teistele viirusega kokkupuutuvatel kutsealadel töötajatele. Lühikeses ja keskpikas perspektiivis on jätkuvalt väga oluline riiklik tervishoiustrateegia, mis on täielikult kooskõlas ennetust ja pikaajalist hooldust käsitlevate meetmetega, et tagada rahvatervise kriisi, nagu COVID-19 pandeemia tõhus ohjamine. Selles kontekstis on oluliseks alustalaks riiklikke tervishoiuteenuseid käsitleva ministritevahelise konverentsi kokkuleppe sujuv rakendamine, et teha COVID-19 kriisi ajal haiglatöötajad ja -taristu (föderaalne pädevus) ajutiselt kättesaadavaks pikaajalise hoolduse asutustele (kommuuni pädevus). |
| --- | --- |

(18)

Belgia tervishoiusüsteem toimib haiglates aktiivravi pakkumise osas hästi. Sellest hoolimata on COVID-19 pandeemia toonud esile mitmeid puudusi tervishoiusüsteemi vastupanuvõimes tõsise rahvatervisekriisi korral. See annab alust arvata, et Belgias on struktuuriline puudus tervishoiutöötajatest ning selle probleemiga tuleb tegeleda. Lähitulevikus jääb keskseks elutähtsate meditsiinitoodete piisava varu tagamine, sealhulgas kaitsevarustuse tagamine, eelkõige tervishoiutöötajatele ja teistele viirusega kokkupuutuvatel kutsealadel töötajatele. Lühikeses ja keskpikas perspektiivis on jätkuvalt väga oluline riiklik tervishoiustrateegia, mis on täielikult kooskõlas ennetust ja pikaajalist hooldust käsitlevate meetmetega, et tagada rahvatervise kriisi, nagu COVID-19 pandeemia tõhus ohjamine. Selles kontekstis on oluliseks alustalaks riiklikke tervishoiuteenuseid käsitleva ministritevahelise konverentsi kokkuleppe sujuv rakendamine, et teha COVID-19 kriisi ajal haiglatöötajad ja -taristu (föderaalne pädevus) ajutiselt kättesaadavaks pikaajalise hoolduse asutustele (kommuuni pädevus).

| (19) | Pärast rekordiliselt kõrge tööhõivetaseme saavutamist 2019. aastal ja 2020. aasta alguses on tööhõive kasv Belgias COVID-19 kriisi tõttu järsult peatunud. Belgia olemasolevad riiklikud sissetulekutoetuse kavad, nagu töötajate ajutise töötuse süsteem ja füüsilisest isikust ettevõtjate üleminekuõigus, pakuvad osalist hüvitist lühendatud tööajast tingitud sissetuleku vähenemise eest. Nendel lühendatud tööaja kavadel on oluline roll, vähendamaks väiksema tootmismahu mõju tööhõive tasemele. Prognooside kohaselt suureneb töötuse määr sellele vaatamata 2020. aastal 7 %ni ja väheneb mõnevõrra 2021. aastal, 6,6 %ni. Selleks et vältida töötuse kasvu muutumist struktuurseks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et tugevdada olemasoleva aktiivse tööturupoliitika tõhusust, mis on endiselt madal, kuna aktiivsetes tööturumeetmetes osalevate töötute osakaal on küll suur, kuid töötusest tööhõivesse ülemineku tase on madal. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada terviklik lähenemisviis neile, kes on tööturult kõige rohkem eemale jäänud ja keda COVID-19 kriisi negatiivsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed tõenäoliselt kõige rohkem mõjutavad. Haavatavate rühmade hulka kuuluvad eelkõige madala kvalifikatsiooniga, rändetaustaga ja puuetega inimesed. Lisaks on maksukiil endiselt suur kõigil palgatasemetel, välja arvatud väga madalapalgalised (50 % keskmisest palgast). See on suhteliselt kõrgete tööjõukulude oluline põhjus, mis võib negatiivselt mõjutada tööjõunõudlust, eelkõige madala tootlikkusega töökohtade puhul. |
| --- | --- |

(19)

Pärast rekordiliselt kõrge tööhõivetaseme saavutamist 2019. aastal ja 2020. aasta alguses on tööhõive kasv Belgias COVID-19 kriisi tõttu järsult peatunud. Belgia olemasolevad riiklikud sissetulekutoetuse kavad, nagu töötajate ajutise töötuse süsteem ja füüsilisest isikust ettevõtjate üleminekuõigus, pakuvad osalist hüvitist lühendatud tööajast tingitud sissetuleku vähenemise eest. Nendel lühendatud tööaja kavadel on oluline roll, vähendamaks väiksema tootmismahu mõju tööhõive tasemele. Prognooside kohaselt suureneb töötuse määr sellele vaatamata 2020. aastal 7 %ni ja väheneb mõnevõrra 2021. aastal, 6,6 %ni. Selleks et vältida töötuse kasvu muutumist struktuurseks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et tugevdada olemasoleva aktiivse tööturupoliitika tõhusust, mis on endiselt madal, kuna aktiivsetes tööturumeetmetes osalevate töötute osakaal on küll suur, kuid töötusest tööhõivesse ülemineku tase on madal. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada terviklik lähenemisviis neile, kes on tööturult kõige rohkem eemale jäänud ja keda COVID-19 kriisi negatiivsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed tõenäoliselt kõige rohkem mõjutavad. Haavatavate rühmade hulka kuuluvad eelkõige madala kvalifikatsiooniga, rändetaustaga ja puuetega inimesed. Lisaks on maksukiil endiselt suur kõigil palgatasemetel, välja arvatud väga madalapalgalised (50 % keskmisest palgast). See on suhteliselt kõrgete tööjõukulude oluline põhjus, mis võib negatiivselt mõjutada tööjõunõudlust, eelkõige madala tootlikkusega töökohtade puhul.

| (20) | Tuleks edendada tööjõu liikuvust nende valdkondade suunas, kus esineb suuri puudujääke, sealhulgas tervishoid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ning tehnilised ja kutsealased ametid. Sellega kaasnevad olulised vajadused seoses ümber- ja täiendõppega ning see nõuab täiskasvanute hariduses ja koolituses osalemise taseme tõstmist, sealhulgas vähendatud töötundide arvuga perioodide kasutamist. Tuntakse muret, et olemasolevad koolitusstiimulid ei jõua nendeni, kellel oleks neist kõige rohkem kasu, nagu madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad töötajad ja rändetaustaga inimesed. Suur takistus on kehv keeleoskus, eriti kakskeelse Brüsseli tööturul. Kommuunid võtavad meetmeid, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna tudengite hulka, kuid tulevase tööturu nõudluse rahuldamiseks on vaja ulatuslikumaid strateegiaid. Digioskuste üldine tase on hea, kuid püsib muutumatuna. Noorte ja eelkõige madala haridustasemega noorte seas on digioskuste tase madalam kui liidu keskmine ning see on viimastel aastatel halvenenud. Piisava varustuse ja internetiühenduse kättesaadavus kõigile õppuritele koos vajalike õpetajakoolituse ja mentorlusprogrammidega on oluline, et tagada juurdepääs distantsõppele. Seda on vaja ka selle tagamiseks, et praegune ebavõrdsus haridussüsteemis COVID-19 kriisi tõttu ei süveneks. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks edendada tööjõu liikuvust nende valdkondade suunas, kus esineb suuri puudujääke, sealhulgas tervishoid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ning tehnilised ja kutsealased ametid. Sellega kaasnevad olulised vajadused seoses ümber- ja täiendõppega ning see nõuab täiskasvanute hariduses ja koolituses osalemise taseme tõstmist, sealhulgas vähendatud töötundide arvuga perioodide kasutamist. Tuntakse muret, et olemasolevad koolitusstiimulid ei jõua nendeni, kellel oleks neist kõige rohkem kasu, nagu madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakad töötajad ja rändetaustaga inimesed. Suur takistus on kehv keeleoskus, eriti kakskeelse Brüsseli tööturul. Kommuunid võtavad meetmeid, et suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna tudengite hulka, kuid tulevase tööturu nõudluse rahuldamiseks on vaja ulatuslikumaid strateegiaid. Digioskuste üldine tase on hea, kuid püsib muutumatuna. Noorte ja eelkõige madala haridustasemega noorte seas on digioskuste tase madalam kui liidu keskmine ning see on viimastel aastatel halvenenud. Piisava varustuse ja internetiühenduse kättesaadavus kõigile õppuritele koos vajalike õpetajakoolituse ja mentorlusprogrammidega on oluline, et tagada juurdepääs distantsõppele. Seda on vaja ka selle tagamiseks, et praegune ebavõrdsus haridussüsteemis COVID-19 kriisi tõttu ei süveneks.

| (21) | Belgia on võtnud vastu hulgaliselt ettevõtete likviidsuse toetamise kavasid, sealhulgas riigigarantii kava laenudele ja mitu piirkondlikku kava, millest on teatatud praeguse COVID-19 pandeemia ajal majandust toetavate riigiabi meetmete ajutise raamistiku alusel. Selliste kavade tõhus ja tulemuslik rakendamine, sealhulgas vahendajate poolt, on oluline tagamaks, et neist saaksid kasu ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning füüsilisest isikust ettevõtjad, et neid kaitsta ja võimaldada majanduse kiiremat taastumist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori, sealhulgas vahendajate vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(21)

Belgia on võtnud vastu hulgaliselt ettevõtete likviidsuse toetamise kavasid, sealhulgas riigigarantii kava laenudele ja mitu piirkondlikku kava, millest on teatatud praeguse COVID-19 pandeemia ajal majandust toetavate riigiabi meetmete ajutise raamistiku alusel. Selliste kavade tõhus ja tulemuslik rakendamine, sealhulgas vahendajate poolt, on oluline tagamaks, et neist saaksid kasu ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning füüsilisest isikust ettevõtjad, et neid kaitsta ja võimaldada majanduse kiiremat taastumist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori, sealhulgas vahendajate vastupanuvõimet.

| (22) | Hoolimata valitsuse jõupingutustest on ettevõtete halduskoormus ligikaudu 7 miljardit eurot aastas (1,6 % SKPst), millest enamik tuleneb maksu- ja tööõiguse järgimisest. Maksusüsteem on erinevate maksukulutuste tõttu keeruline. Ettevõtte palgafondi haldamine on keeruline, eriti ettevõtete jaoks, kes peavad arvestama erinevaid piirkondlikke süsteeme. Avaliku sektori asutuste makseviivitused ettevõtjatele suurenevad, mis põhjustab ettevõtjate maksejõuetust ja ärikliima halvenemist. Ehituslubade ning elektri- ja veeühenduste puhul esineb pikki viivitusi. Vara üleandmise protsess on liidus üks aeglasemaid ja kallimaid. Käsitöönduse elukutsetele juurdepääsu ja ehitusteenuste osutamist reguleerivad nõuded on piirkonniti väga erinevad. Range reguleerimise, suurte palgakulude ja tööturu jäikuse kumulatiivne mõju pärsib jaesektori tulemuslikkust. Kaupluste lahtiolekuaegu, soodusmüüke, allahindlusi ja käsimüügiravimite turustuskanaleid käsitlevad eeskirjad rõhuvad jaemüüjate tegevuskeskkonda. 5G kasutuselevõttu võivad takistada muu hulgas ranged kiirguskaitsealased keskkonna- ja tervishoiustandardid (eelkõige Brüsselis), mis erinevad piirkonniti, samuti kõrged antennimaksud Brüsselis ja antennide kasutuslubade pikk väljaandmisaeg. Maksejõuetuse valdkonnas ei ole VKEde jaoks spetsiaalset lihtsustatud vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust ning maksejõuetusmenetluse võivad algatada ainult võlgnikud. Hoolimata järkjärgulisest paranemisest on kohtusüsteemi probleemiks endiselt ebapiisav digitaliseerimine ja ressursside nappus. Pikad menetlused halduskohtus põhjustavad märkimisväärseid viivitusi riigihangete ja ehituslubadega seotud asjades. Turujärelevalve, konkurentsi ja raudteetranspordi valdkonna peamistel täitevasutustel on oma ülesannete täitmiseks liiga vähe töötajaid. |
| --- | --- |

(22)

Hoolimata valitsuse jõupingutustest on ettevõtete halduskoormus ligikaudu 7 miljardit eurot aastas (1,6 % SKPst), millest enamik tuleneb maksu- ja tööõiguse järgimisest. Maksusüsteem on erinevate maksukulutuste tõttu keeruline. Ettevõtte palgafondi haldamine on keeruline, eriti ettevõtete jaoks, kes peavad arvestama erinevaid piirkondlikke süsteeme. Avaliku sektori asutuste makseviivitused ettevõtjatele suurenevad, mis põhjustab ettevõtjate maksejõuetust ja ärikliima halvenemist. Ehituslubade ning elektri- ja veeühenduste puhul esineb pikki viivitusi. Vara üleandmise protsess on liidus üks aeglasemaid ja kallimaid. Käsitöönduse elukutsetele juurdepääsu ja ehitusteenuste osutamist reguleerivad nõuded on piirkonniti väga erinevad. Range reguleerimise, suurte palgakulude ja tööturu jäikuse kumulatiivne mõju pärsib jaesektori tulemuslikkust. Kaupluste lahtiolekuaegu, soodusmüüke, allahindlusi ja käsimüügiravimite turustuskanaleid käsitlevad eeskirjad rõhuvad jaemüüjate tegevuskeskkonda. 5G kasutuselevõttu võivad takistada muu hulgas ranged kiirguskaitsealased keskkonna- ja tervishoiustandardid (eelkõige Brüsselis), mis erinevad piirkonniti, samuti kõrged antennimaksud Brüsselis ja antennide kasutuslubade pikk väljaandmisaeg. Maksejõuetuse valdkonnas ei ole VKEde jaoks spetsiaalset lihtsustatud vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlust ning maksejõuetusmenetluse võivad algatada ainult võlgnikud. Hoolimata järkjärgulisest paranemisest on kohtusüsteemi probleemiks endiselt ebapiisav digitaliseerimine ja ressursside nappus. Pikad menetlused halduskohtus põhjustavad märkimisväärseid viivitusi riigihangete ja ehituslubadega seotud asjades. Turujärelevalve, konkurentsi ja raudteetranspordi valdkonna peamistel täitevasutustel on oma ülesannete täitmiseks liiga vähe töötajaid.

| (23) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu, mis aitaks kaasa ka tööstuse üleminekule. Nagu on märgitud Belgia riiklikus energia- ja kliimakavas aastateks 2021–2030, on Belgial märkimisväärne vajadus investeerida säästvasse transporti, eelkõige ummikute probleemi lahendamiseks ja elektromobiilsusega kohanemiseks. Enne COVID-19 kriisi olid Belgia piirkonnad teatanud suurtest mitmeaastastest transporditaristukavadest. Suuri investeeringuid tehakse Brüsselit ümbritsevasse linnalähiraudteesse, signaalimisse, sadamatesse ja piiriülestesse raudteeühendustesse. Märkimisväärseid investeeringuid tehakse ka Brüsseli metroo-, trammi- ja bussitaristusse. Riiklikus energia- ja kliimakavas määrati kindlaks ka olulised investeerimisvajadused taastuvenergia ja paindliku energiatootmise, energiaühenduste, arukate võrkude, salvestamise ja energiatõhususe valdkonnas, et saavutada Euroopa energia- ja kliimaeesmärgid, täita Belgia võetud juriidiline kohustus loobuda 2025. aastaks täielikult tuumaenergia kasutamisest ning renoveerida 80 % hoonetest, mis ehitati enne energianormide kehtestamist. Erinevalt suhteliselt suurest erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsusest (R&D) on avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus veidi väiksem kui enamikus sarnase majandusarengu tasemega liikmesriikides. Belgial on oht jääda 5G kasutuselevõtul maha, sest ta ei kavatse eraldada uusi 5G-sagedusalasid liidu õigusaktides sätestatud tähtaegadeks. 2020. aasta märtsis algatasid Belgia ametiasutused ajutise lahendusena avaliku konsultatsiooni ajutise riikliku loa saamiseks sagedusalas 3,6–3,8 GHz kättesaadava spektri 200 MHz kasutamiseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Belgial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Belgial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu, mis aitaks kaasa ka tööstuse üleminekule. Nagu on märgitud Belgia riiklikus energia- ja kliimakavas aastateks 2021–2030, on Belgial märkimisväärne vajadus investeerida säästvasse transporti, eelkõige ummikute probleemi lahendamiseks ja elektromobiilsusega kohanemiseks. Enne COVID-19 kriisi olid Belgia piirkonnad teatanud suurtest mitmeaastastest transporditaristukavadest. Suuri investeeringuid tehakse Brüsselit ümbritsevasse linnalähiraudteesse, signaalimisse, sadamatesse ja piiriülestesse raudteeühendustesse. Märkimisväärseid investeeringuid tehakse ka Brüsseli metroo-, trammi- ja bussitaristusse. Riiklikus energia- ja kliimakavas määrati kindlaks ka olulised investeerimisvajadused taastuvenergia ja paindliku energiatootmise, energiaühenduste, arukate võrkude, salvestamise ja energiatõhususe valdkonnas, et saavutada Euroopa energia- ja kliimaeesmärgid, täita Belgia võetud juriidiline kohustus loobuda 2025. aastaks täielikult tuumaenergia kasutamisest ning renoveerida 80 % hoonetest, mis ehitati enne energianormide kehtestamist. Erinevalt suhteliselt suurest erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsusest (R&D) on avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus veidi väiksem kui enamikus sarnase majandusarengu tasemega liikmesriikides. Belgial on oht jääda 5G kasutuselevõtul maha, sest ta ei kavatse eraldada uusi 5G-sagedusalasid liidu õigusaktides sätestatud tähtaegadeks. 2020. aasta märtsis algatasid Belgia ametiasutused ajutise lahendusena avaliku konsultatsiooni ajutise riikliku loa saamiseks sagedusalas 3,6–3,8 GHz kättesaadava spektri 200 MHz kasutamiseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Belgial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Belgial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (24) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (25) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Belgia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Belgia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (26) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Belgia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(26)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Belgia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (27) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Belgia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Belgiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Belgia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Belgiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Belgia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (28) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Belgial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet ja tagada elutähtsate meditsiinitoodetega varustamine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale, eelkõige edendades tõhusaid aktiivseid tööturumeetmeid ja oskuste arendamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rakendada tõhusalt likviidsuse tagamise meetmed, et aidata VKEsid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning parandada ettevõtluskeskkonda. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskendada investeeringud rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige säästva transpordi taristule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele, ringmajandusele, digitaristule, nagu 5G ja gigabitivõrgud, ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020.

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 1.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

8

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/8

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Bulgaaria kohta. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Bulgaaria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias ei esine enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelmistel aastatel kaasnes finantssektori haavatavusega suur võlakoormus ja viivislaenud ettevõtlussektoris. Bulgaarias ei tuvastatud enam tasakaalustamatust, sest järjepidevad poliitikameetmed ja soodne makromajanduslik keskkond on riske ja haavatavust jätkuvalt vähendanud. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Bulgaaria kohta. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Bulgaaria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Bulgaarias ei esine enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelmistel aastatel kaasnes finantssektori haavatavusega suur võlakoormus ja viivislaenud ettevõtlussektoris. Bulgaarias ei tuvastatud enam tasakaalustamatust, sest järjepidevad poliitikameetmed ja soodne makromajanduslik keskkond on riske ja haavatavust jätkuvalt vähendanud.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisolekut. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisolekut. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Bulgaariat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Bulgaariat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede jaotumine Bulgaaria piirkondade vahel on tõenäoliselt ebaühtlane, kuna spetsialiseerumismudelid on erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad märkimisväärselt ettevõtete ja tarbijate vahelist vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb oluline oht, et piirkondlikud erinevused Bulgaarias suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede jaotumine Bulgaaria piirkondade vahel on tõenäoliselt ebaühtlane, kuna spetsialiseerumismudelid on erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad märkimisväärselt ettevõtete ja tarbijate vahelist vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb oluline oht, et piirkondlikud erinevused Bulgaarias suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Bulgaaria esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaaria esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Bulgaaria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 2,1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 3,1 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 20,4 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 28,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 2,1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 3,1 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 20,4 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 28,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Bulgaaria võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad suuremaid kulutusi tervishoiu- ja julgeolekuteenustele ning tööhõive toetamise kava raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Bulgaaria teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 0,6 % SKPst. Need meetmed hõlmavad riigi omanduses oleva Bulgaaria Arengupanga garantiisid ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamist. Üldiselt on Bulgaaria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Bulgaaria võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad suuremaid kulutusi tervishoiu- ja julgeolekuteenustele ning tööhõive toetamise kava raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Bulgaaria teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 0,6 % SKPst. Need meetmed hõlmavad riigi omanduses oleva Bulgaaria Arengupanga garantiisid ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamist. Üldiselt on Bulgaaria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 2,8 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 2,8 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (15) | Kuna Bulgaaria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kõnealuses aruandes jõuti pärast kõigi asjakohaste tegurite hindamist järeldusele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Bulgaaria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kõnealuses aruandes jõuti pärast kõigi asjakohaste tegurite hindamist järeldusele, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium on täidetud.

| (16) | 13. märtsil 2020 kuulutas Bulgaaria välja eriolukorra 13. märtsist 2020 kuni 13. aprillini 2020; seda pikendati hiljem 13. maini 2020 ning seejärel asendati see erakorralise epideemilise olukorraga kuni 14. juunini 2020. 6. aprillil 2020 võttis Bulgaaria parlament vastu valitsuse esitatud ettepaneku 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta. Uues eelarves nähakse ette 3,5 miljardi Bulgaaria leevi (2,9 % SKPst) suurune riigieelarve puudujääk, mis tuleneb suurenenud kulutustest kriisiga seotud meetmetele ja tulude eeldatavast vähenemisest 2,4 miljardi Bulgaaria leevi võrra. Nähakse ette valitsuse emiteeritavate uute võlakirjade ülempiiri viiekordne suurendamine 2,2 miljardilt Bulgaaria leevilt 10 miljardile Bulgaaria leevile. Kokku võttis Bulgaaria aastatel 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud mitme rakenduskava raames kasutusele rohkem kui 870 miljoni Bulgaaria leevi suuruse rahastamispaketi, et toetada tervishoiusüsteemi ja tegeleda pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. |
| --- | --- |

(16)

13. märtsil 2020 kuulutas Bulgaaria välja eriolukorra 13. märtsist 2020 kuni 13. aprillini 2020; seda pikendati hiljem 13. maini 2020 ning seejärel asendati see erakorralise epideemilise olukorraga kuni 14. juunini 2020. 6. aprillil 2020 võttis Bulgaaria parlament vastu valitsuse esitatud ettepaneku 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta. Uues eelarves nähakse ette 3,5 miljardi Bulgaaria leevi (2,9 % SKPst) suurune riigieelarve puudujääk, mis tuleneb suurenenud kulutustest kriisiga seotud meetmetele ja tulude eeldatavast vähenemisest 2,4 miljardi Bulgaaria leevi võrra. Nähakse ette valitsuse emiteeritavate uute võlakirjade ülempiiri viiekordne suurendamine 2,2 miljardilt Bulgaaria leevilt 10 miljardile Bulgaaria leevile. Kokku võttis Bulgaaria aastatel 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud mitme rakenduskava raames kasutusele rohkem kui 870 miljoni Bulgaaria leevi suuruse rahastamispaketi, et toetada tervishoiusüsteemi ja tegeleda pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega.

| (17) | COVID-19 kriisile reageerimiseks võttis Bulgaaria kasutusele tööhõive toetamise meetme, millega riik kohustub maksma kuni kolme kuu jooksul 60 % töötajate sissetulekust ja sellega seotud sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et tööandja maksab vahe ja kohustub töötajad tööhõives hoidma. Tööandja on samuti kohustatud säilitama töö edasiseks perioodiks, mis on vähemalt sama pikk kui toetusega kaetud periood. Toetuskõlblikud äriühingud hõlmavad selliste sektorite äriühinguid, mida eriolukorra tõttu kehtestatud piirangud otseselt mõjutavad. Vastavalt 30. märtsi 2020. aasta dekreedis nr 55 sätestatule on toetuskõlblikud ka muude sektorite äriühingud, kes suudavad tõendada, et nende tulu vähenes teataval ajavahemikul 2020. aasta märtsis 20 % võrreldes 2019. aasta märtsiga. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 kriisile reageerimiseks võttis Bulgaaria kasutusele tööhõive toetamise meetme, millega riik kohustub maksma kuni kolme kuu jooksul 60 % töötajate sissetulekust ja sellega seotud sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et tööandja maksab vahe ja kohustub töötajad tööhõives hoidma. Tööandja on samuti kohustatud säilitama töö edasiseks perioodiks, mis on vähemalt sama pikk kui toetusega kaetud periood. Toetuskõlblikud äriühingud hõlmavad selliste sektorite äriühinguid, mida eriolukorra tõttu kehtestatud piirangud otseselt mõjutavad. Vastavalt 30. märtsi 2020. aasta dekreedis nr 55 sätestatule on toetuskõlblikud ka muude sektorite äriühingud, kes suudavad tõendada, et nende tulu vähenes teataval ajavahemikul 2020. aasta märtsis 20 % võrreldes 2019. aasta märtsiga.

| (18) | Majanduse likviidsuse toetamiseks suurendati Bulgaaria Arengupanga kapitali 700 miljoni Bulgaaria leevi võrra. 500 miljonit Bulgaaria leevi eraldati portfellitagatisteks pankadele, et pakkuda ettevõtetele paindlikumaid ärilaenutingimusi, ning 200 miljonit Bulgaaria leevi oli ette nähtud kuni 4500 leevi suuruste intressivabade laenude tagatisteks inimestele, kelle nende ettevõtted olid jätnud palgata puhkusele, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Bulgaaria Arengupank rakendab ka 100 miljoni euro suurust tagatisskeemi Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskava „Innovatsioon ja konkurentsivõime“ raames väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antavate laenude suhtes. Bulgaaria finantsinstrumentide fondivalitseja vaatas oma portfelli uuesti läbi ja kohandab oma ettevõtluse toetusvahendeid vastavalt praegusele majandusolukorrale. Bulgaaria Riigipank võttis kasutusele 9,3 miljardi Bulgaaria leevi suuruse meetmepaketi, mille eesmärk on säilitada pangandussüsteemi vastupanuvõime ja suurendada selle paindlikkust, et vähendada piirangute negatiivset mõju kodanikele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(18)

Majanduse likviidsuse toetamiseks suurendati Bulgaaria Arengupanga kapitali 700 miljoni Bulgaaria leevi võrra. 500 miljonit Bulgaaria leevi eraldati portfellitagatisteks pankadele, et pakkuda ettevõtetele paindlikumaid ärilaenutingimusi, ning 200 miljonit Bulgaaria leevi oli ette nähtud kuni 4500 leevi suuruste intressivabade laenude tagatisteks inimestele, kelle nende ettevõtted olid jätnud palgata puhkusele, ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Bulgaaria Arengupank rakendab ka 100 miljoni euro suurust tagatisskeemi Euroopa Regionaalarengu Fondi rakenduskava „Innovatsioon ja konkurentsivõime“ raames väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antavate laenude suhtes. Bulgaaria finantsinstrumentide fondivalitseja vaatas oma portfelli uuesti läbi ja kohandab oma ettevõtluse toetusvahendeid vastavalt praegusele majandusolukorrale. Bulgaaria Riigipank võttis kasutusele 9,3 miljardi Bulgaaria leevi suuruse meetmepaketi, mille eesmärk on säilitada pangandussüsteemi vastupanuvõime ja suurendada selle paindlikkust, et vähendada piirangute negatiivset mõju kodanikele ja ettevõtjatele.

| (19) | COVID-19 kriis tabas Bulgaaria majandust rängalt, mõjutades nii teenustesektorit kui ka töötlevat tööstust. Negatiivset mõju suurendasid nõudluse ja pakkumise vähenemine ning häired ülemaailmsetes väärtusahelates. Meetmed, mida valitsus hädaolukorra lahendamiseks võtab, võivad aidata leevendada kriisi tagajärgi, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on väga oluline tööhõive säilitamiseks ning ettevõtete, eelkõige VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse parandamiseks. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Kooskõlas komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises esitatud suunistega tühistas Bulgaaria isikukaitsevahendite ekspordikeelud ja seadis sisse rohelised koridorid kiireks kontrolliks piiriületuspunktides. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 kriis tabas Bulgaaria majandust rängalt, mõjutades nii teenustesektorit kui ka töötlevat tööstust. Negatiivset mõju suurendasid nõudluse ja pakkumise vähenemine ning häired ülemaailmsetes väärtusahelates. Meetmed, mida valitsus hädaolukorra lahendamiseks võtab, võivad aidata leevendada kriisi tagajärgi, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on väga oluline tööhõive säilitamiseks ning ettevõtete, eelkõige VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse parandamiseks. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Kooskõlas komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises esitatud suunistega tühistas Bulgaaria isikukaitsevahendite ekspordikeelud ja seadis sisse rohelised koridorid kiireks kontrolliks piiriületuspunktides.

| (20) | COVID-19 kriis tekitas lisakoormuse Bulgaaria tervishoiusüsteemile, mida juba iseloomustab piiratud juurdepääsetavus, mis tuleneb vähesest riiklikust rahastamisest, piiratud ravikindlustuskate, õdede väike, kuigi suurenev arv ja tervishoiutöötajate ebaühtlane piirkondlik jaotus. Seetõttu on Bulgaaria tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja suutlikkust võimalik tugevdada. Parem ambulatoorne (üld- ja eri-) arstiabi (ka telekonsultatsioonide kaudu) vähendaks haiglate koormust, samas kui testimine ja ravi peaksid olema kättesaadavad kõigile, sõltumata tervisekindlustusstaatusest. Nõuetekohane juurdepääs tervishoiutöötajatele ja nende teenustele tuleks tagada kogu territooriumil, vastavalt rahvastiku vajadustele. Esmase, pikaajalise ja kogukondliku hoolduse integreerimine on eakate ja kõige haavatavamate rühmade jaoks väga oluline. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 kriis tekitas lisakoormuse Bulgaaria tervishoiusüsteemile, mida juba iseloomustab piiratud juurdepääsetavus, mis tuleneb vähesest riiklikust rahastamisest, piiratud ravikindlustuskate, õdede väike, kuigi suurenev arv ja tervishoiutöötajate ebaühtlane piirkondlik jaotus. Seetõttu on Bulgaaria tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja suutlikkust võimalik tugevdada. Parem ambulatoorne (üld- ja eri-) arstiabi (ka telekonsultatsioonide kaudu) vähendaks haiglate koormust, samas kui testimine ja ravi peaksid olema kättesaadavad kõigile, sõltumata tervisekindlustusstaatusest. Nõuetekohane juurdepääs tervishoiutöötajatele ja nende teenustele tuleks tagada kogu territooriumil, vastavalt rahvastiku vajadustele. Esmase, pikaajalise ja kogukondliku hoolduse integreerimine on eakate ja kõige haavatavamate rühmade jaoks väga oluline.

| (21) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,8 %ni. Alates eriolukorra algusest on töötus kiiresti kasvanud kaubandussektoris, majutus- ja toitlustusteenuste sektoris ning töötlevas tööstuses, suurtes linnades ja kesk- ja madalama haridusega inimeste hulgas. Valitsus on võtnud meetmeid tööhõive kaitsmiseks, eelkõige lühendatud tööaja kavad, mida tuleks kiiresti rakendada ja veelgi tõhustada. Praegune olukord nõuab koostöös sotsiaalpartneritega ulatuslikku toetust tööandjatele ja töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, et vältida edasist töökohtade kadumist. Tööhõiveameti suutlikkust ja rakendatavaid meetmeid tuleb tugevdada, et reageerida negatiivsetele mõjudele tööturul. Edasised jõupingutused aktiveerimise, täienduskoolituse ja ümberõppe alal on väga olulised, et tuua inimesed tagasi tööturule, valmistades samal ajal tööjõudu ette digitaliseerimisest tulenevateks väljakutseteks ja võimalusteks. COVID-19 kriis võib avaldada märkimisväärset mõju ka mitteametlikus töösuhtes olevatele töötajatele, kelle juurdepääs tervishoiuteenustele ja sotsiaalkaitsele on piiratud. Sihipärased poliitikameetmed võivad ära hoida kaitsmata töötajate ja kõige haavatavamate rühmade sattumise sügavamasse vaesusse ning parandada nende toimetulekut majanduse taastumise ajal. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,8 %ni. Alates eriolukorra algusest on töötus kiiresti kasvanud kaubandussektoris, majutus- ja toitlustusteenuste sektoris ning töötlevas tööstuses, suurtes linnades ja kesk- ja madalama haridusega inimeste hulgas. Valitsus on võtnud meetmeid tööhõive kaitsmiseks, eelkõige lühendatud tööaja kavad, mida tuleks kiiresti rakendada ja veelgi tõhustada. Praegune olukord nõuab koostöös sotsiaalpartneritega ulatuslikku toetust tööandjatele ja töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, et vältida edasist töökohtade kadumist. Tööhõiveameti suutlikkust ja rakendatavaid meetmeid tuleb tugevdada, et reageerida negatiivsetele mõjudele tööturul. Edasised jõupingutused aktiveerimise, täienduskoolituse ja ümberõppe alal on väga olulised, et tuua inimesed tagasi tööturule, valmistades samal ajal tööjõudu ette digitaliseerimisest tulenevateks väljakutseteks ja võimalusteks. COVID-19 kriis võib avaldada märkimisväärset mõju ka mitteametlikus töösuhtes olevatele töötajatele, kelle juurdepääs tervishoiuteenustele ja sotsiaalkaitsele on piiratud. Sihipärased poliitikameetmed võivad ära hoida kaitsmata töötajate ja kõige haavatavamate rühmade sattumise sügavamasse vaesusse ning parandada nende toimetulekut majanduse taastumise ajal.

| (22) | COVID-19 kriis mõjutab ebaproportsionaalselt haavatavaid rühmi ja süvendab olemasolevaid sotsiaalseid probleeme. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal oli juba enne kriisi suur, eriti laste, eakate, puuetega inimeste ja romade hulgas, ning sotsiaalsiirete abil õnnestus vaesust vaid piiratud määral vähendada. Sissetulekute ebavõrdsus oli üks suuremaid liidus ning maksu- ja hüvitissüsteemide mõju selle vähendamisele oli üks nõrgemaid. Kriisi tõttu on vaja võtta meetmeid, et kõrvaldada juba varasematel aastatel tuvastatud puudujäägid, eelkõige miinimumsissetuleku kavas, mis on liidus üks kõige vähem asjakohane vahend abisaajate vaesusest välja aitamiseks. Jätkuvalt on olulised sellised küsimused nagu sotsiaalkaitse tagamine kõigile, sealhulgas ebatüüpilises töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja madala sissetulekuga leibkondadele, sissetulekutoetuse, toidu ja piisavate sotsiaalteenuste tagamine ning kodututele ajutise majutuse ja toetuse pakkumine. Sotsiaalteenuste reform aitaks süsteemi stabiliseerida, samal ajal kui tugevam koostöö tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahel võimaldaks jõuda veelgi paremini nendeni, kes ei suuda ise enda eest hoolitseda, ja puuetega inimesteni. Paljud roma leibkonnad, kes olid juba enne kriisi sügavas vaesuses, vajavad vahendusteenuseid, olulisi teenuseid ja toetust. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 kriis mõjutab ebaproportsionaalselt haavatavaid rühmi ja süvendab olemasolevaid sotsiaalseid probleeme. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal oli juba enne kriisi suur, eriti laste, eakate, puuetega inimeste ja romade hulgas, ning sotsiaalsiirete abil õnnestus vaesust vaid piiratud määral vähendada. Sissetulekute ebavõrdsus oli üks suuremaid liidus ning maksu- ja hüvitissüsteemide mõju selle vähendamisele oli üks nõrgemaid. Kriisi tõttu on vaja võtta meetmeid, et kõrvaldada juba varasematel aastatel tuvastatud puudujäägid, eelkõige miinimumsissetuleku kavas, mis on liidus üks kõige vähem asjakohane vahend abisaajate vaesusest välja aitamiseks. Jätkuvalt on olulised sellised küsimused nagu sotsiaalkaitse tagamine kõigile, sealhulgas ebatüüpilises töösuhtes olevatele töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja madala sissetulekuga leibkondadele, sissetulekutoetuse, toidu ja piisavate sotsiaalteenuste tagamine ning kodututele ajutise majutuse ja toetuse pakkumine. Sotsiaalteenuste reform aitaks süsteemi stabiliseerida, samal ajal kui tugevam koostöö tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vahel võimaldaks jõuda veelgi paremini nendeni, kes ei suuda ise enda eest hoolitseda, ja puuetega inimesteni. Paljud roma leibkonnad, kes olid juba enne kriisi sügavas vaesuses, vajavad vahendusteenuseid, olulisi teenuseid ja toetust.

| (23) | Tõhusam haridus- ja koolitusteenuste osutamine ning paremate oskustega tööjõud toetaks samuti tugevalt majanduse taastumist ning edendaks kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu keskpikas perspektiivis. Bulgaarial on veel arenguruumi hariduse ja koolituse kvaliteedi, tööturu vajadustele vastavuse ja kaasavuse parandamisel. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus sotsiaal-majanduslik taust avaldab õpiväljundile kõige suuremat mõju. Endiselt on probleeme romade kaasamisega haridusse ning haridussüsteemist varakult lahkumine on eriti levinud romade hulgas ja maapiirkondades. Digioskuste üldine tase elanikkonna hulgas (vanuses 16–74aastased) on madal, sealhulgas ka noorte hulgas (16–19aastased). Digioskuste parandamine, näiteks suurema digitaalse suunitlusega teaduskraadide ja õppekavade abil, võiks aidata kohanemisel tööturu muutustega, mis tulenevad digiüleminekust ja vajadusest digitaalse kaugtöö järele. Samal ajal ei ole 11 % õpilastest endiselt arvutit ega/või internetiühendust ja arvuti puudub ka 2000 õpetajal. Praegune distantsõpe võib seetõttu süvendada juba niigi suurt ebavõrdsust hariduses ja koolituses, olenemata mõningatest hiljutistest toetusmeetmetest. Jõupingutuste jätkamisel kõigi õppijate digiteadmiste parandamiseks ja nende parema juurdepääsu tagamiseks piisavale tehnilisele taristule oleks pikaajaline positiivne mõju hariduse kättesaadavusele nende jaoks, eelkõige mis puudutab haavatavas olukorras olevaid rühmi, sealhulgas romasid, aidates seega vähendada nende suurt koolist väljalangemise määra. |
| --- | --- |

(23)

Tõhusam haridus- ja koolitusteenuste osutamine ning paremate oskustega tööjõud toetaks samuti tugevalt majanduse taastumist ning edendaks kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu keskpikas perspektiivis. Bulgaarial on veel arenguruumi hariduse ja koolituse kvaliteedi, tööturu vajadustele vastavuse ja kaasavuse parandamisel. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus sotsiaal-majanduslik taust avaldab õpiväljundile kõige suuremat mõju. Endiselt on probleeme romade kaasamisega haridusse ning haridussüsteemist varakult lahkumine on eriti levinud romade hulgas ja maapiirkondades. Digioskuste üldine tase elanikkonna hulgas (vanuses 16–74aastased) on madal, sealhulgas ka noorte hulgas (16–19aastased). Digioskuste parandamine, näiteks suurema digitaalse suunitlusega teaduskraadide ja õppekavade abil, võiks aidata kohanemisel tööturu muutustega, mis tulenevad digiüleminekust ja vajadusest digitaalse kaugtöö järele. Samal ajal ei ole 11 % õpilastest endiselt arvutit ega/või internetiühendust ja arvuti puudub ka 2000 õpetajal. Praegune distantsõpe võib seetõttu süvendada juba niigi suurt ebavõrdsust hariduses ja koolituses, olenemata mõningatest hiljutistest toetusmeetmetest. Jõupingutuste jätkamisel kõigi õppijate digiteadmiste parandamiseks ja nende parema juurdepääsu tagamiseks piisavale tehnilisele taristule oleks pikaajaline positiivne mõju hariduse kättesaadavusele nende jaoks, eelkõige mis puudutab haavatavas olukorras olevaid rühmi, sealhulgas romasid, aidates seega vähendada nende suurt koolist väljalangemise määra.

| (24) | COVID-19 kriis tõi esile tõhusa avaliku halduse ja hästi toimiva digivalitsuse, sealhulgas e-tervise ja e-hangete strateegilise tähtsuse. Liit on selle valdkonna reforme toetanud, kuid nende rakendamine edeneb liiga aeglaselt ning see mõjutas negatiivselt avaliku sektori tõhusust liikumispiirangu ajal. Seetõttu on Bulgaaria e-teenuste pakkumises maha jäänud ning kodanikke ja ettevõtjaid tuleks julgustada neid kasutama. Samuti tuleb põhjalikult käsitleda elutähtsa taristu küberturvalisuse ja julgeolekuga seotud küsimusi. Edaspidi on tõhus avalik haldus väga oluline, et tagada majanduse taastamise meetmete õigeaegne ja tõhus rakendamine. Koostöö ja koordineerimine kõigil valitsustasanditel, sealhulgas riigihankelepingute ja kontsessioonide ning turujärelevalve valdkonnas, on jätkuvalt eriti oluline. Suurem regulatiivne prognoositavus ja stabiilsus, tõhus kontroll poliitika rakendamise üle ja halduskoormuse vähendamine parandaksid ettevõtluskeskkonda ja edendaksid investeeringuid, mõjutades positiivselt majanduse taastumise kiirust. |
| --- | --- |

(24)

COVID-19 kriis tõi esile tõhusa avaliku halduse ja hästi toimiva digivalitsuse, sealhulgas e-tervise ja e-hangete strateegilise tähtsuse. Liit on selle valdkonna reforme toetanud, kuid nende rakendamine edeneb liiga aeglaselt ning see mõjutas negatiivselt avaliku sektori tõhusust liikumispiirangu ajal. Seetõttu on Bulgaaria e-teenuste pakkumises maha jäänud ning kodanikke ja ettevõtjaid tuleks julgustada neid kasutama. Samuti tuleb põhjalikult käsitleda elutähtsa taristu küberturvalisuse ja julgeolekuga seotud küsimusi. Edaspidi on tõhus avalik haldus väga oluline, et tagada majanduse taastamise meetmete õigeaegne ja tõhus rakendamine. Koostöö ja koordineerimine kõigil valitsustasanditel, sealhulgas riigihankelepingute ja kontsessioonide ning turujärelevalve valdkonnas, on jätkuvalt eriti oluline. Suurem regulatiivne prognoositavus ja stabiilsus, tõhus kontroll poliitika rakendamise üle ja halduskoormuse vähendamine parandaksid ettevõtluskeskkonda ja edendaksid investeeringuid, mõjutades positiivselt majanduse taastumise kiirust.

| (25) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. COVID-19 kriis tõi veelgi rohkem esile, kui oluline on digitaliseerimine ja innovatsioon, milles Bulgaaria ning eelkõige tema VKEd jäävad tunduvalt allapoole liidu keskmist. Ühe olulise näitena võib tuua esimestele 5G sagedusaladele eraldamiseks kavandatud spektri, mis ei ole piisav, et võimaldada 5G teenuste õigeaegset ja tõhusat osutamist. Endiselt tuleb tegeleda teadus- ja kõrgharidussüsteemi teadaolevate probleemidega, nagu killustatus, vähene rahastamine ning piiratud teadmus- ja tehnosiire. Samal ajal on Bulgaaria liidu kõige ressursi-, energia- ja kasvuhoonegaaside heite mahukam majandus, mis vajab märkimisväärseid investeeringuid energia ja süsinikuheite vähendamise valdkonnas, et hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsusele, nagu on kirjeldatud Bulgaaria riiklikus energia- ja kliimakavas. |
| --- | --- |

(25)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. COVID-19 kriis tõi veelgi rohkem esile, kui oluline on digitaliseerimine ja innovatsioon, milles Bulgaaria ning eelkõige tema VKEd jäävad tunduvalt allapoole liidu keskmist. Ühe olulise näitena võib tuua esimestele 5G sagedusaladele eraldamiseks kavandatud spektri, mis ei ole piisav, et võimaldada 5G teenuste õigeaegset ja tõhusat osutamist. Endiselt tuleb tegeleda teadus- ja kõrgharidussüsteemi teadaolevate probleemidega, nagu killustatus, vähene rahastamine ning piiratud teadmus- ja tehnosiire. Samal ajal on Bulgaaria liidu kõige ressursi-, energia- ja kasvuhoonegaaside heite mahukam majandus, mis vajab märkimisväärseid investeeringuid energia ja süsinikuheite vähendamise valdkonnas, et hõlbustada üleminekut kliimaneutraalsusele, nagu on kirjeldatud Bulgaaria riiklikus energia- ja kliimakavas.

| (26) | Üleminekujõupingutused Bulgaaria suure energiamahukuse, märkimisväärse fossiilkütustele tuginemise ning energia ja ressursside ebatõhusa kasutamise probleemi lahendamiseks on alles algusjärgus. Riiklikus energia- ja kliimakavas rõhutatakse Bulgaaria kohustust vähendada Euroopa rohelise kokkuleppe raames 2050. aastaks oma majanduse süsinikuheidet, kuid märgitakse ka kavatsust lubada Bulgaarial jätkata omamaiste pruunsöeallikate kasutamist 2050. aastal ja pärast seda. Bulgaaria transporditaristu katvus ja kvaliteet on endiselt alla liidu keskmise ning üleeuroopaline transpordivõrk ei ole ikka veel valmis. Mitmeliigilise transpordi platvormide võrgustik, mõned raudtee- ja maanteelõigud ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemid ja arukad transpordisüsteemid on endiselt vähe arenenud. Tuleb tegeleda oluliste keskkonnaprobleemidega, kuna need mõjutavad kestlikku majanduskasvu ja on tekitanud COVID-19 kriisi ajal täiendavaid terviseriske. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus on kõige rohkem reostusega seotud surmajuhtumeid ning kus jäätmekäitlus ning asulareovee kogumise ja puhastamise kohustuste täitmine on jätkuvalt probleem. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Bulgaarial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Bulgaarial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(26)

Üleminekujõupingutused Bulgaaria suure energiamahukuse, märkimisväärse fossiilkütustele tuginemise ning energia ja ressursside ebatõhusa kasutamise probleemi lahendamiseks on alles algusjärgus. Riiklikus energia- ja kliimakavas rõhutatakse Bulgaaria kohustust vähendada Euroopa rohelise kokkuleppe raames 2050. aastaks oma majanduse süsinikuheidet, kuid märgitakse ka kavatsust lubada Bulgaarial jätkata omamaiste pruunsöeallikate kasutamist 2050. aastal ja pärast seda. Bulgaaria transporditaristu katvus ja kvaliteet on endiselt alla liidu keskmise ning üleeuroopaline transpordivõrk ei ole ikka veel valmis. Mitmeliigilise transpordi platvormide võrgustik, mõned raudtee- ja maanteelõigud ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemid ja arukad transpordisüsteemid on endiselt vähe arenenud. Tuleb tegeleda oluliste keskkonnaprobleemidega, kuna need mõjutavad kestlikku majanduskasvu ja on tekitanud COVID-19 kriisi ajal täiendavaid terviseriske. Bulgaaria kuulub nende liikmesriikide hulka, kus on kõige rohkem reostusega seotud surmajuhtumeid ning kus jäätmekäitlus ning asulareovee kogumise ja puhastamise kohustuste täitmine on jätkuvalt probleem. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Bulgaarial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Bulgaarial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (27) | Korralikult toimiv maksejõuetusraamistik on oluline reaalmajanduse taastumiseks pärast COVID-19 kriisi, mis võib tuua kaasa pankrottide arvu märkimisväärse suurenemise. Selline raamistik hõlbustaks ka viivislaenude probleemi kiiremat lahendamist, piirates seega nende edasist kuhjumist. Samas toob maksejõuetusraamistiku ebatõhusus kaasa aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused. 2019. aasta juunis võeti vastu maksejõuetusraamistiku tegevuskava ja tehti kindlaks asjaomased puudujäägid. Bulgaaria on alustanud selle rakendamist ja valmistab ette järelmeetmeid, sealhulgas õigusaktide muudatusi ja suutlikkuse suurendamise meetmeid. |
| --- | --- |

(27)

Korralikult toimiv maksejõuetusraamistik on oluline reaalmajanduse taastumiseks pärast COVID-19 kriisi, mis võib tuua kaasa pankrottide arvu märkimisväärse suurenemise. Selline raamistik hõlbustaks ka viivislaenude probleemi kiiremat lahendamist, piirates seega nende edasist kuhjumist. Samas toob maksejõuetusraamistiku ebatõhusus kaasa aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused. 2019. aasta juunis võeti vastu maksejõuetusraamistiku tegevuskava ja tehti kindlaks asjaomased puudujäägid. Bulgaaria on alustanud selle rakendamist ja valmistab ette järelmeetmeid, sealhulgas õigusaktide muudatusi ja suutlikkuse suurendamise meetmeid.

| (28) | Bulgaaria võttis 2019. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide (EL) 2015/849 (7) ja (EL) 2018/843 (8) (neljas ja viies rahapesuvastane direktiiv) ülevõtmiseks vastu mitu seadust, mille rakendamine on pooleli. Hiljuti lõpule viidud riiklik riskihindamine näitab nõrkusi, mis vajavad kiiret tähelepanu, et tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist. Investeerimiskavade kaudu kodakondsuse andmise programmidega seotud riske ning virtuaalsete varadega seotud riske ei ole veel nõuetekohaselt hinnatud. Tuleb kavandada ja rakendada meetmeid, et asjaomased üksused saaksid rahapesuvastast raamistikku tõhusalt kohaldada. Rahapesuvastase raamistiku rakendamise ja jõustamise tõhusus on olnud piiratud ning finantsteabe ärakasutamine on olnud ebapiisav. |
| --- | --- |

(28)

Bulgaaria võttis 2019. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide (EL) 2015/849 (7) ja (EL) 2018/843 (8) (neljas ja viies rahapesuvastane direktiiv) ülevõtmiseks vastu mitu seadust, mille rakendamine on pooleli. Hiljuti lõpule viidud riiklik riskihindamine näitab nõrkusi, mis vajavad kiiret tähelepanu, et tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist. Investeerimiskavade kaudu kodakondsuse andmise programmidega seotud riske ning virtuaalsete varadega seotud riske ei ole veel nõuetekohaselt hinnatud. Tuleb kavandada ja rakendada meetmeid, et asjaomased üksused saaksid rahapesuvastast raamistikku tõhusalt kohaldada. Rahapesuvastase raamistiku rakendamise ja jõustamise tõhusus on olnud piiratud ning finantsteabe ärakasutamine on olnud ebapiisav.

| (29) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(29)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (30) | Bulgaaria pangad on üldiselt kasumlikud ja hästi kapitaliseeritud. Vaatamata sellele, et brutoviivislaenude ja ettemaksete osakaal on viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud, oli see 2019. aasta kolmandas kvartalis endiselt 7,2 %, mis on üks liidu kõrgemaid, eelkõige mittefinantsettevõtete ja kodumaiste pankade puhul, kusjuures jätkuvalt on oluline teha täiendavaid jõupingutusi toimiva teisese viivislaenude turu edendamiseks. Viivislaenude provisjoneerimine on alates 2018. aasta lõpust vähenenud, millega on mõnikord kaasnenud olemasolevate, ammu tähtaja ületanud viivislaenude liiga väikses mahus provisjoneerimine. Euroopa Keskpanga läbiviidud põhjalik hindamine näitas vajadust suurendada kapitali kahes pangas. Rekapitaliseerimine on lõppjärgus. Lisaks likviidsuse suurendamisele pankade poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks ja majanduskasvu taaskäivitamiseks peaksid pangad kohaldama krediidiriskide hindamise norme ja usaldusväärseid krediidistandardeid ning usaldusväärseid hindamistavasid ja andma täpselt aru varade kvaliteedi mis tahes halvenemise kohta. |
| --- | --- |

(30)

Bulgaaria pangad on üldiselt kasumlikud ja hästi kapitaliseeritud. Vaatamata sellele, et brutoviivislaenude ja ettemaksete osakaal on viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud, oli see 2019. aasta kolmandas kvartalis endiselt 7,2 %, mis on üks liidu kõrgemaid, eelkõige mittefinantsettevõtete ja kodumaiste pankade puhul, kusjuures jätkuvalt on oluline teha täiendavaid jõupingutusi toimiva teisese viivislaenude turu edendamiseks. Viivislaenude provisjoneerimine on alates 2018. aasta lõpust vähenenud, millega on mõnikord kaasnenud olemasolevate, ammu tähtaja ületanud viivislaenude liiga väikses mahus provisjoneerimine. Euroopa Keskpanga läbiviidud põhjalik hindamine näitas vajadust suurendada kapitali kahes pangas. Rekapitaliseerimine on lõppjärgus. Lisaks likviidsuse suurendamisele pankade poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks ja majanduskasvu taaskäivitamiseks peaksid pangad kohaldama krediidiriskide hindamise norme ja usaldusväärseid krediidistandardeid ning usaldusväärseid hindamistavasid ja andma täpselt aru varade kvaliteedi mis tahes halvenemise kohta.

| (31) | Komisjon on jälginud Bulgaaria edusamme kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast ei ole kõnealuseid valdkondi Bulgaariale esitatud riigipõhistes soovitustes seni käsitletud, kuid need on olulised positiivse sotsiaal-majandusliku keskkonna arendamiseks riigis. Koostöö- ja jälgimiskorra viimases, 2019. aasta oktoobri aruandes märgiti, et Bulgaaria edusammud on piisavad, et täita kohustusi, mis ta võttis liiduga ühinemisel. Bulgaaria on oma korruptsioonivastast õigusraamistikku põhjalikult reforminud, kuid üldsuse usalduse suurendamiseks on vaja saavutada häid tulemusi lõplike süüdimõistmiste osas kõrgemal tasandil aset leidvate korruptsioonijuhtumite puhul. Lisaks on lahendamata mitmed probleemid, eelkõige tõhusa kriminaaluurimise tagamine, kohtute töökoormuse tasakaalustamine ja kohalike prokuratuuride tegevuse tõhustamine. Pärast koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõppemist tagatakse reformide jälgimine riigi tasandil järelseirenõukogu poolt ning liidu tasandil tervikliku õigusriigi mehhanismi ja vajaduse korral ka Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon on jälginud Bulgaaria edusamme kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas koostöö- ja jälgimiskorra raames. Seepärast ei ole kõnealuseid valdkondi Bulgaariale esitatud riigipõhistes soovitustes seni käsitletud, kuid need on olulised positiivse sotsiaal-majandusliku keskkonna arendamiseks riigis. Koostöö- ja jälgimiskorra viimases, 2019. aasta oktoobri aruandes märgiti, et Bulgaaria edusammud on piisavad, et täita kohustusi, mis ta võttis liiduga ühinemisel. Bulgaaria on oma korruptsioonivastast õigusraamistikku põhjalikult reforminud, kuid üldsuse usalduse suurendamiseks on vaja saavutada häid tulemusi lõplike süüdimõistmiste osas kõrgemal tasandil aset leidvate korruptsioonijuhtumite puhul. Lisaks on lahendamata mitmed probleemid, eelkõige tõhusa kriminaaluurimise tagamine, kohtute töökoormuse tasakaalustamine ja kohalike prokuratuuride tegevuse tõhustamine. Pärast koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõppemist tagatakse reformide jälgimine riigi tasandil järelseirenõukogu poolt ning liidu tasandil tervikliku õigusriigi mehhanismi ja vajaduse korral ka Euroopa poolaasta raames.

| (32) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Bulgaaria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Bulgaaria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (33) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Bulgaariale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Bulgaaria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Bulgaariale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Bulgaaria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (34) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Bulgaarial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Võtta kasutusele asjakohased rahalised vahendid, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, kättesaadavust ja suutlikkust ning tagada tervishoiutöötajate tasakaalustatud piirkondlik jaotus, mis vastab rahvastiku vajadustele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada kõigile piisav sotsiaalkaitse ja olulised teenused ning tugevdada aktiivset tööturupoliitikat. Parandada kaugtöö kättesaadavust ning edendada digioskusi ja võrdset juurdepääsu haridusele. Tegeleda miinimumsissetuleku tagamise kava puudustega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lihtsustada ja kiirendada menetlusi, et pakkuda tõhusat toetust VKEdele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, tagades ka nende jätkuva juurdepääsu rahastamisele ja paindliku maksekorra. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Suunata investeeringud keskkonnahoidlikule ja digitaalsele üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energia ja ressursside tootmisele ja kasutamisele, keskkonnataristule ja säästvale transpordile, aidates kaasa majanduse süsinikuheite järkjärgulisele vähendamisele, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vähendada ettevõtete halduskoormust, parandades avaliku halduse tõhusust ja tugevdades digivalitsust. Tagada maksejõuetusraamistiku tõhus toimimine. Suurendada jõupingutusi, et tagada asjakohane riskihindamine ja riskimaandamine ning tõhus järelevalve ja rahapesuvastase raamistiku jõustamine. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 8.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/15

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 17. detsembril 2019 vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 17. detsembril 2019 vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Tšehhi kohta. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Tšehhi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Tšehhi kohta. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Tšehhi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervisesüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervisesüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervisesektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervisesektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Tšehhit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Tšehhit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Seetõttu kaasneb praeguse olukorraga märkimisväärne oht, et Tšehhi piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused suurenevad veelgi või et alapiirkonniti tekivad uued territoriaalsed erinevused, mis süvendavad veelgi Karlovarský ja Ústecký piirkondade ning ülejäänud riigi vahel juba täheldatud erinevuste suurenemist. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Seetõttu kaasneb praeguse olukorraga märkimisväärne oht, et Tšehhi piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused suurenevad veelgi või et alapiirkonniti tekivad uued territoriaalsed erinevused, mis süvendavad veelgi Karlovarský ja Ústecký piirkondade ning ülejäänud riigi vahel juba täheldatud erinevuste suurenemist. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Tšehhi esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Tšehhi esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Tšehhi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Tšehhi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 5,1 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,1 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 30,8 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 37 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiaga seotud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 5,1 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,1 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 30,8 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 37 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiaga seotud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Tšehhi võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4 % SKPst. Meetmed hõlmavad füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud kompenseerivaid maksusoodustusi ning sotsiaal- ja tervisekindlustuskohustuste vähendamist kuueks kuuks (1 % SKPst), lühiajalise töötamise kava (1 % SKPst), 2020. aasta juunis tasumisele kuuluvate üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ettemaksete vähendamist (0,8 % SKPst) ja tervisealaseid meetmeid (0,7 % SKPst). Lisaks on Tšehhi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need hõlmavad peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja suurettevõtjatele pakutavaid laenutagatisskeeme. 2020. aasta lähenemisprogrammiga siiski nende teatavaks tehtud meetmetega seotud tingimuslikke kohustusi ei kaeta. Enamikku 2020. aasta lähenemisprogrammi aluseks olevatest meetmetest kajastati ka komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Prognoosis ei saanud kajastada meetmeid, mida lähenemisprogrammiga ei kaeta või mille lõpp-tähtaeg ulatub prognoosi koostamise kuupäevast kaugemale. Üldiselt on Tšehhi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Tšehhi võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4 % SKPst. Meetmed hõlmavad füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud kompenseerivaid maksusoodustusi ning sotsiaal- ja tervisekindlustuskohustuste vähendamist kuueks kuuks (1 % SKPst), lühiajalise töötamise kava (1 % SKPst), 2020. aasta juunis tasumisele kuuluvate üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ettemaksete vähendamist (0,8 % SKPst) ja tervisealaseid meetmeid (0,7 % SKPst). Lisaks on Tšehhi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need hõlmavad peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja suurettevõtjatele pakutavaid laenutagatisskeeme. 2020. aasta lähenemisprogrammiga siiski nende teatavaks tehtud meetmetega seotud tingimuslikke kohustusi ei kaeta. Enamikku 2020. aasta lähenemisprogrammi aluseks olevatest meetmetest kajastati ka komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Prognoosis ei saanud kajastada meetmeid, mida lähenemisprogrammiga ei kaeta või mille lõpp-tähtaeg ulatub prognoosi koostamise kuupäevast kaugemale. Üldiselt on Tšehhi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Tšehhi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Tšehhi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (15) | Kuna Tšehhi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Tšehhi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Tšehhi kuulutas COVID-19 pandeemia mõju vähendamiseks välja eriolukorra, mis kestis 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020; sel ajal olid suletud koolid, piirati ürituste toimumist ja poodide tegevust ning olulisel määral inimeste kogunemist. Ka riigipiirid olid ajavahemikus 15. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020 osaliselt suletud. See vähendas riigist väljuvate Tšehhi töötajate ja riiki sisenevate välisriikide töötajate arvu, mistõttu kohalikul tööturul tekkis tööjõunappus, eelkõige tootmises ja hooajatöödel, ning mõjutas olulisi tarneahelaid. Et aidata kodumajapidamistel ja ettevõtjatel kriisiga toime tulla, kuulutas valitsus välja stimuleerivate meetmete paketi, mis sisaldas otseseid toetusmeetmeid ja riiklikke tagatisi. Kuigi see võib pakkuda ajutist leevendust, saab majandus 2020. aastal eeldatavasti ränga löögi, sest välisnõudlus väheneb ja liikumispiirangud häirivad majandustegevust. Eeldatavasti peaks reaalne SKP 2021. aastal järk-järgult taastuma, kuid 2019. aasta näitajateni prognoosiperioodil 2020–2021 tõenäoliselt ei jõuta. Mõju sellistele sektoritele nagu transport, hotellindus ja turism on ilmselt märkimisväärne. Töötus suureneb, kuid selle olukorda leevendavad varem pingeline tööturg, stiimulite pakett ja ajutiste lepingute väike osakaal. Likviidsustoetuse tagamiseks käivitasid ametiasutused mitu riiklike tagatiste kava igas suuruses ettevõtetele. Samuti peatati tarbijalaenude ja hüpoteeklaenude tagasimaksed kolmeks või kuueks kuuks neile kodumajapidamistele ja ettevõtjatele, keda kriis mõjutas. Meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Tšehhi Riigipank on võtnud ka mitmesuguseid meetmeid kriisi mõju leevendamiseks finantssektoris. |
| --- | --- |

(16)

Tšehhi kuulutas COVID-19 pandeemia mõju vähendamiseks välja eriolukorra, mis kestis 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020; sel ajal olid suletud koolid, piirati ürituste toimumist ja poodide tegevust ning olulisel määral inimeste kogunemist. Ka riigipiirid olid ajavahemikus 15. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020 osaliselt suletud. See vähendas riigist väljuvate Tšehhi töötajate ja riiki sisenevate välisriikide töötajate arvu, mistõttu kohalikul tööturul tekkis tööjõunappus, eelkõige tootmises ja hooajatöödel, ning mõjutas olulisi tarneahelaid. Et aidata kodumajapidamistel ja ettevõtjatel kriisiga toime tulla, kuulutas valitsus välja stimuleerivate meetmete paketi, mis sisaldas otseseid toetusmeetmeid ja riiklikke tagatisi. Kuigi see võib pakkuda ajutist leevendust, saab majandus 2020. aastal eeldatavasti ränga löögi, sest välisnõudlus väheneb ja liikumispiirangud häirivad majandustegevust. Eeldatavasti peaks reaalne SKP 2021. aastal järk-järgult taastuma, kuid 2019. aasta näitajateni prognoosiperioodil 2020–2021 tõenäoliselt ei jõuta. Mõju sellistele sektoritele nagu transport, hotellindus ja turism on ilmselt märkimisväärne. Töötus suureneb, kuid selle olukorda leevendavad varem pingeline tööturg, stiimulite pakett ja ajutiste lepingute väike osakaal. Likviidsustoetuse tagamiseks käivitasid ametiasutused mitu riiklike tagatiste kava igas suuruses ettevõtetele. Samuti peatati tarbijalaenude ja hüpoteeklaenude tagasimaksed kolmeks või kuueks kuuks neile kodumajapidamistele ja ettevõtjatele, keda kriis mõjutas. Meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Tšehhi Riigipank on võtnud ka mitmesuguseid meetmeid kriisi mõju leevendamiseks finantssektoris.

| (17) | Varajased COVID-19 tervisealased leevendusmeetmed on aidanud Tšehhis viiruse levikut aeglustada. Võeti meetmeid, et suurendada meditsiiniseadmete tarneid ja tagada vajalik taristu ning seega valmistati tervisesüsteemi suurenenud nõudlusega toimetulekuks ette. Tšehhi elanikkonna tervislik seisund on viimastel aastatel märgatavalt paranenud ja asjaomased näitajad lähenevad ELi keskmisele. Samas on oodatav eluiga piirkonniti väga erinev, seda osaliselt sotsiaal-majanduslike ja käitumuslike tegurite tõttu. Kuigi inimeste endi hinnangul rahuldamata arstiabivajaduste üldise taseme näitaja on liidu näitajate hulgas üks madalamaid, on tervishoiuvahendite ja -töötajate jaotus piirkonniti erinev ning personalinappus on kohati suur. Lähiaastatel jääb eelduste kohaselt suur osa tervisetöötajatest pensionile. Et COVID-19 pandeemia mõju leevendada, on edasise töö käigus vaja tervisesüsteemi vastupanuvõimet tugevdada ja kriisiks valmisolekut suurendada, toetades samas esmatasandi tervishoiu ja integreeritud hoolduse võrdset kättesaadavust, et vähendada välditava haiglaravi osakaalu. See võib parandada ka haigestumise ennetamist ja leevendada muid terviseprobleeme. E-terviselahendusi kasutakse endiselt vähe, kuigi olemas on 2016.–2020. aasta riiklik e-tervise strateegia. |
| --- | --- |

(17)

Varajased COVID-19 tervisealased leevendusmeetmed on aidanud Tšehhis viiruse levikut aeglustada. Võeti meetmeid, et suurendada meditsiiniseadmete tarneid ja tagada vajalik taristu ning seega valmistati tervisesüsteemi suurenenud nõudlusega toimetulekuks ette. Tšehhi elanikkonna tervislik seisund on viimastel aastatel märgatavalt paranenud ja asjaomased näitajad lähenevad ELi keskmisele. Samas on oodatav eluiga piirkonniti väga erinev, seda osaliselt sotsiaal-majanduslike ja käitumuslike tegurite tõttu. Kuigi inimeste endi hinnangul rahuldamata arstiabivajaduste üldise taseme näitaja on liidu näitajate hulgas üks madalamaid, on tervishoiuvahendite ja -töötajate jaotus piirkonniti erinev ning personalinappus on kohati suur. Lähiaastatel jääb eelduste kohaselt suur osa tervisetöötajatest pensionile. Et COVID-19 pandeemia mõju leevendada, on edasise töö käigus vaja tervisesüsteemi vastupanuvõimet tugevdada ja kriisiks valmisolekut suurendada, toetades samas esmatasandi tervishoiu ja integreeritud hoolduse võrdset kättesaadavust, et vähendada välditava haiglaravi osakaalu. See võib parandada ka haigestumise ennetamist ja leevendada muid terviseprobleeme. E-terviselahendusi kasutakse endiselt vähe, kuigi olemas on 2016.–2020. aasta riiklik e-tervise strateegia.

| (18) | Kogu 2019. aasta vältel ja 2020. aasta alguses püsis Tšehhi tööturg tugevana ning enamik näitajatest olid positiivsed. Tööhõive määr jätkas tõusuteed ja töötus langes kõigi aegade madalaimale tasemele. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb aga töötus 2020. aastal 5,0 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 4,2 %ni. Valitsus reageeris COVID-19 pandeemiale kiiresti ja võttis kasutusele mitmeid sissetulekute ja tööhõive kaitsmise meetmeid, keskendudes eelkõige ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Samas ei ole mõned haavatavad tööturu rühmad (lühiajaliste lepingutega töötajad, ajutist tööd vahendavate firmade kaudu tööle võetud töötajad) kavandatud leevendavate meetmetega täielikult kaetud. Lastehoiuasutuste ja koolide sulgemine liikumispiirangute ajal võis eriti mõjutada paljude hoolduskohustustega naisi. Lastehoidu ja pikaajalisse hooldusse tehtavate investeeringute edendamine koos paindliku töökorraldusega, näiteks kaugtööga, peaks muutma kriisist väljumise sujuvamaks. Paremini suunatud aktiivse tööturupoliitika meetmed ja oskuste pakkumine sotsiaalpartneritega konsulteerides toetavad nii töötajate tööl hoidmist kui ka töökohavahetust. Riiklike tööturuasutuste teavitus- ja nõustamistegevus võib edukat tööturule naasmist hõlbustada, eriti haavatavate rühmade jaoks. Kiirem ja lihtsam juurdepääs sotsiaalkaitsele aitaks vältida vaesusesse langemist ja kodudest väljatõstmisi. Siiani mõjutavad haridustulemusi tugevalt sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus ja vähene investeerimine. Kui juurdepääs kaasavale kvaliteetsele haridusele ja koolitusele on võrdne, sealhulgas digitaalses kontekstis, saab oskuste taset tõsta ja digiõpet laiendada. Eriti oluline on edendada digioskusi, sealhulgas toetada õpetajaid ja koolitajaid ning pakkuda neile täiendõppevõimalusi. Kõigil haridustasemetel on riigipoolsed kulutused ühe õpilase kohta suhteliselt väikesed. Kvalifitseeritud õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust, eeskätt andekate noorte hulgas. |
| --- | --- |

(18)

Kogu 2019. aasta vältel ja 2020. aasta alguses püsis Tšehhi tööturg tugevana ning enamik näitajatest olid positiivsed. Tööhõive määr jätkas tõusuteed ja töötus langes kõigi aegade madalaimale tasemele. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb aga töötus 2020. aastal 5,0 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 4,2 %ni. Valitsus reageeris COVID-19 pandeemiale kiiresti ja võttis kasutusele mitmeid sissetulekute ja tööhõive kaitsmise meetmeid, keskendudes eelkõige ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Samas ei ole mõned haavatavad tööturu rühmad (lühiajaliste lepingutega töötajad, ajutist tööd vahendavate firmade kaudu tööle võetud töötajad) kavandatud leevendavate meetmetega täielikult kaetud. Lastehoiuasutuste ja koolide sulgemine liikumispiirangute ajal võis eriti mõjutada paljude hoolduskohustustega naisi. Lastehoidu ja pikaajalisse hooldusse tehtavate investeeringute edendamine koos paindliku töökorraldusega, näiteks kaugtööga, peaks muutma kriisist väljumise sujuvamaks. Paremini suunatud aktiivse tööturupoliitika meetmed ja oskuste pakkumine sotsiaalpartneritega konsulteerides toetavad nii töötajate tööl hoidmist kui ka töökohavahetust. Riiklike tööturuasutuste teavitus- ja nõustamistegevus võib edukat tööturule naasmist hõlbustada, eriti haavatavate rühmade jaoks. Kiirem ja lihtsam juurdepääs sotsiaalkaitsele aitaks vältida vaesusesse langemist ja kodudest väljatõstmisi. Siiani mõjutavad haridustulemusi tugevalt sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus ja vähene investeerimine. Kui juurdepääs kaasavale kvaliteetsele haridusele ja koolitusele on võrdne, sealhulgas digitaalses kontekstis, saab oskuste taset tõsta ja digiõpet laiendada. Eriti oluline on edendada digioskusi, sealhulgas toetada õpetajaid ja koolitajaid ning pakkuda neile täiendõppevõimalusi. Kõigil haridustasemetel on riigipoolsed kulutused ühe õpilase kohta suhteliselt väikesed. Kvalifitseeritud õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust, eeskätt andekate noorte hulgas.

| (19) | Tšehhi on üks riikidest, keda tehnoloogilised muutused võivad eriti mõjutada ja kus selles valdkonnas on vaja suuri investeeringuid. Digitehnoloogiale üleminek nõuab toetust, sealhulgas tööstus- ja teenindussektoris, ja seda tuleb anda sihipäraste investeeringutega arukatesse lahendustesse ja oskustesse. Eesmärk saavutada täielik katvus lairiba püsiühendusega on täidetud, kuid mobiilne lairibaühendus on endiselt suhteliselt kallis. Taristu väljaarendamisega viivitamine võib eriti mõjutada haavatavaid rühmi ja struktuuriliselt nõrku piirkondi, mille puhul on isoleerituse oht suurem. Sellel võivad olla negatiivsed tagajärjed ka pandeemia jälgimisele ja kontrollile. Ühendatusvajaduste rahuldamiseks tuleb investeerida väga suure läbilaskevõimega võrkudesse (sh püsi- ja mobiilsidevõrkudesse) ja asjakohastesse nõudlusega seotud meetmetesse. 5G spektri õigeaegne eraldamine investeerimist soodustavatel prognoositavatel tingimustel on selle saavutamiseks eriti oluline. Ülikiirete lairibateenuste kasutuselevõttu piirab vähene nõudlus, millel on mitmeid põhjuseid, näiteks lepingu sõlmimise hinnad, elanike ostujõud, vanus ja haridus. Ametiasutused soosivad igati uute digitehnoloogiate väljatöötamist ja integreerimist, kuid seda takistab püsivalt madal oskuste tase. Tšehhi ametiasutused on kindlalt otsustanud soodustada tehisintellektil põhinevaid lahendusi, kuid hoolimata valitsuse pingutustest kõnealuses valdkonnas, jääb Tšehhi selles valdkonnas teadusuuringute ja patentide taotlemise poolest endiselt eesrindlikest liikmesriikidest tahapoole. |
| --- | --- |

(19)

Tšehhi on üks riikidest, keda tehnoloogilised muutused võivad eriti mõjutada ja kus selles valdkonnas on vaja suuri investeeringuid. Digitehnoloogiale üleminek nõuab toetust, sealhulgas tööstus- ja teenindussektoris, ja seda tuleb anda sihipäraste investeeringutega arukatesse lahendustesse ja oskustesse. Eesmärk saavutada täielik katvus lairiba püsiühendusega on täidetud, kuid mobiilne lairibaühendus on endiselt suhteliselt kallis. Taristu väljaarendamisega viivitamine võib eriti mõjutada haavatavaid rühmi ja struktuuriliselt nõrku piirkondi, mille puhul on isoleerituse oht suurem. Sellel võivad olla negatiivsed tagajärjed ka pandeemia jälgimisele ja kontrollile. Ühendatusvajaduste rahuldamiseks tuleb investeerida väga suure läbilaskevõimega võrkudesse (sh püsi- ja mobiilsidevõrkudesse) ja asjakohastesse nõudlusega seotud meetmetesse. 5G spektri õigeaegne eraldamine investeerimist soodustavatel prognoositavatel tingimustel on selle saavutamiseks eriti oluline. Ülikiirete lairibateenuste kasutuselevõttu piirab vähene nõudlus, millel on mitmeid põhjuseid, näiteks lepingu sõlmimise hinnad, elanike ostujõud, vanus ja haridus. Ametiasutused soosivad igati uute digitehnoloogiate väljatöötamist ja integreerimist, kuid seda takistab püsivalt madal oskuste tase. Tšehhi ametiasutused on kindlalt otsustanud soodustada tehisintellektil põhinevaid lahendusi, kuid hoolimata valitsuse pingutustest kõnealuses valdkonnas, jääb Tšehhi selles valdkonnas teadusuuringute ja patentide taotlemise poolest endiselt eesrindlikest liikmesriikidest tahapoole.

| (20) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Tšehhi riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud, et edukaks kliimaülemineku ja energiasüsteemi ümberkujundamisega toimetulekuks ning kliimaneutraalsuse suunas liikumiseks on vaja suuri investeeringuid. See kehtib eelkõige taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ning üleminekusüsteemide taristu ja selle osade edendamise kohta. Kliimamuutuste mõju on juba nähtav põudade ja üleujutustena, mis põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. Õhusaaste on samuti pikaajaline probleem. Samal ajal on saastemaksud väga väikesed. Energiasektoris domineerib jätkuvalt kivisüsi ning see on majandustegevuse oluline tõukejõud kolmes Tšehhi piirkonnas. Projektide elluviijate piiratud arendussuutlikkus ja Tšehhi ametiasutuste vähene nõuandev toetus on siiani peamised kitsaskohad, mis takistavad välja töötamast arvestatavat hulka projekte, millega rakendataks neis piirkondades korraga kliima- ja digiüleminekut. Kokkuvõttes leitakse, et kivisöest loobumine võib kaasa tuua mitmeid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, ning seni on huvi null- ja vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiatesse investeerimise vastu vähene. Taastuvenergia tootmise tase on alla ELi keskmise. Sektoril puuduvad rahalised stiimulid ning asjakohane õiguslik ja institutsiooniline raamistik, et toetada sektori edasist arengut. Samuti tundub, et teadlikkus energiatõhususe laiemast kasulikkusest on väike. Üleminek elektromobiilsusele on olnud üsna aeglane ja maanteetranspordisektor on muutumas üheks peamiseks energiatarbijaks. Transpordimaksud on madalad ega põhine CO2 heitel. Elektrisõidukite laadimise taristu on alles väga algeline. Jäätmekäitluse tulemuslikkus on jätkuvalt tagasihoidlik, ehkki eesmärgid selles osas on ambitsioonikad. Puudub terviklik strateegia ringmajanduse potentsiaali arendamiseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Tšehhil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Tšehhil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Tšehhi riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud, et edukaks kliimaülemineku ja energiasüsteemi ümberkujundamisega toimetulekuks ning kliimaneutraalsuse suunas liikumiseks on vaja suuri investeeringuid. See kehtib eelkõige taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ning üleminekusüsteemide taristu ja selle osade edendamise kohta. Kliimamuutuste mõju on juba nähtav põudade ja üleujutustena, mis põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. Õhusaaste on samuti pikaajaline probleem. Samal ajal on saastemaksud väga väikesed. Energiasektoris domineerib jätkuvalt kivisüsi ning see on majandustegevuse oluline tõukejõud kolmes Tšehhi piirkonnas. Projektide elluviijate piiratud arendussuutlikkus ja Tšehhi ametiasutuste vähene nõuandev toetus on siiani peamised kitsaskohad, mis takistavad välja töötamast arvestatavat hulka projekte, millega rakendataks neis piirkondades korraga kliima- ja digiüleminekut. Kokkuvõttes leitakse, et kivisöest loobumine võib kaasa tuua mitmeid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, ning seni on huvi null- ja vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiatesse investeerimise vastu vähene. Taastuvenergia tootmise tase on alla ELi keskmise. Sektoril puuduvad rahalised stiimulid ning asjakohane õiguslik ja institutsiooniline raamistik, et toetada sektori edasist arengut. Samuti tundub, et teadlikkus energiatõhususe laiemast kasulikkusest on väike. Üleminek elektromobiilsusele on olnud üsna aeglane ja maanteetranspordisektor on muutumas üheks peamiseks energiatarbijaks. Transpordimaksud on madalad ega põhine CO2 heitel. Elektrisõidukite laadimise taristu on alles väga algeline. Jäätmekäitluse tulemuslikkus on jätkuvalt tagasihoidlik, ehkki eesmärgid selles osas on ambitsioonikad. Puudub terviklik strateegia ringmajanduse potentsiaali arendamiseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Tšehhil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Tšehhil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (21) | Tavapäraste rahastamisvahendite kättesaadavus Tšehhis on üle ELi keskmise, samas on riskifinantseerimine vähem arenenud. Suure riskiga kodumaiste ettevõtete rahastamine, eriti ettevõtte asutamisjärgus ja hilisemas arendusetapis, on endiselt piiratud. Ehkki turule on toodud mõned edukad uuenduslikud algatused, on riski- ja aktsiakapitali rahastamine endiselt väga väiksemahuline. Tšehhis takistab teadusuuringuid ja innovatsiooni süsteemsete reformide puudumine. Kuigi erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse tehakse järjest rohkem, on nende immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute taga enamasti suured välisomanduses olevad ettevõtjad, mitte väikesed ja keskmise suurusega kodumaised ettevõtjad. Kesk- ja kõrgtehnoloogiasektoris valitseb spetsialistide nappus, sest teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetajate arv on väike ning kõrgkoolilõpetajate täienduskoolitus on ebapiisav. Samal ajal on ettevõtluse edendamine ja toetamine vähene ning takistab tootlikkuse kasvu. Teadus- ja arendustegevuse sektori killustatuse tõttu jaotub teadus- ja arendustegevuse rahastus liiga kitsalt. Riikliku ja erasektori koostööd takistavad ka praegu kehtivad teadlaste karjäärihindamise tavad. Teadlaste ja ettevõtjate tihedam koostöö, eelkõige võrsefirmade kaudu, võiks aidata kiirendada tehnosiiret ja innovatsiooni levikut. |
| --- | --- |

(21)

Tavapäraste rahastamisvahendite kättesaadavus Tšehhis on üle ELi keskmise, samas on riskifinantseerimine vähem arenenud. Suure riskiga kodumaiste ettevõtete rahastamine, eriti ettevõtte asutamisjärgus ja hilisemas arendusetapis, on endiselt piiratud. Ehkki turule on toodud mõned edukad uuenduslikud algatused, on riski- ja aktsiakapitali rahastamine endiselt väga väiksemahuline. Tšehhis takistab teadusuuringuid ja innovatsiooni süsteemsete reformide puudumine. Kuigi erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse tehakse järjest rohkem, on nende immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute taga enamasti suured välisomanduses olevad ettevõtjad, mitte väikesed ja keskmise suurusega kodumaised ettevõtjad. Kesk- ja kõrgtehnoloogiasektoris valitseb spetsialistide nappus, sest teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetajate arv on väike ning kõrgkoolilõpetajate täienduskoolitus on ebapiisav. Samal ajal on ettevõtluse edendamine ja toetamine vähene ning takistab tootlikkuse kasvu. Teadus- ja arendustegevuse sektori killustatuse tõttu jaotub teadus- ja arendustegevuse rahastus liiga kitsalt. Riikliku ja erasektori koostööd takistavad ka praegu kehtivad teadlaste karjäärihindamise tavad. Teadlaste ja ettevõtjate tihedam koostöö, eelkõige võrsefirmade kaudu, võiks aidata kiirendada tehnosiiret ja innovatsiooni levikut.

| (22) | COVID-19 liikumispiirangud on kahjustanud tarneahelaid ning paljud ettevõtjad ei ole suutnud tegevust jätkata, samas puuduvad neil ka likviidsusvarud. Kõige rohkem on kannatada saanud autotööstus ja teenustesektor. Turujärelevalvega tegelevad paralleelselt liiga paljud ametiasutused ning nende koostöö ja omavaheline koordineerimine ei ole optimaalne. Ettevõtjatele riiklikke tagatisi pakkuvates ametlikes kavades osalemiseks avaldas kiiresti soovi võimalikust rohkem ettevõtjaid. Ettevõtjatele suunatud toetuse jagamist saaks paremini koordineerida ja kiiremini menetleda. Mõni sidusrühm leiab, et Tšehhi ametiasutuste poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks võetud meetmed on bürokraatlikud ja reaalmajanduses kasutamiseks liiga aeglased. Andmeid, mida on vaja sihipäraseid majanduse taastamise strateegiaid ja meetmeid käsitlevate kiirete, informeeritud ja optimaalsete otsuste tegemiseks, tuleks paremini analüüsida. Üldjuhul peab ettevõtlussektor kiiresti muutuvat seadusandlust ja keerulisi haldusmenetlusi teguriteks, mis takistavad investeeringuid. Litsentside ja lubade saamisega seonduv halduskoormus on problemaatiline just idufirmade jaoks. Ehitusloa saamise pikad ja keerulised menetlused on suureks takistuseks. Uue ehitusseaduse ettepanek on saanud kriitika osaliseks. Digiteenuste kasutamise poolest avalike teenuste sektoris on Tšehhi üks vähem arenenud liikmesriike. E-valitsuse kasutajate arv jääb kaugele alla ELi keskmist. Praegu rakendatakse riigis e-valitsuse kava. 2020. aastast kehtib riigis nn uus digitaalne põhiseadus, mis annab hiljemalt alates 2025. aastast õiguse saada peaaegu kõiki avalikke teenuseid elektrooniliselt. Vaatamata sellele pakutakse veebilahendusi vaid suhteliselt vähestes omavalitsustes. Praegu kaalutakse parlamendis maksuseadustiku muutmist eesmärgiga suurendada maksusüsteemi digitaliseerimist, kuna teatavate maksude puhul toimub elektrooniliste avalduste täitmine siiani vaid väikses mahus. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 liikumispiirangud on kahjustanud tarneahelaid ning paljud ettevõtjad ei ole suutnud tegevust jätkata, samas puuduvad neil ka likviidsusvarud. Kõige rohkem on kannatada saanud autotööstus ja teenustesektor. Turujärelevalvega tegelevad paralleelselt liiga paljud ametiasutused ning nende koostöö ja omavaheline koordineerimine ei ole optimaalne. Ettevõtjatele riiklikke tagatisi pakkuvates ametlikes kavades osalemiseks avaldas kiiresti soovi võimalikust rohkem ettevõtjaid. Ettevõtjatele suunatud toetuse jagamist saaks paremini koordineerida ja kiiremini menetleda. Mõni sidusrühm leiab, et Tšehhi ametiasutuste poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks võetud meetmed on bürokraatlikud ja reaalmajanduses kasutamiseks liiga aeglased. Andmeid, mida on vaja sihipäraseid majanduse taastamise strateegiaid ja meetmeid käsitlevate kiirete, informeeritud ja optimaalsete otsuste tegemiseks, tuleks paremini analüüsida. Üldjuhul peab ettevõtlussektor kiiresti muutuvat seadusandlust ja keerulisi haldusmenetlusi teguriteks, mis takistavad investeeringuid. Litsentside ja lubade saamisega seonduv halduskoormus on problemaatiline just idufirmade jaoks. Ehitusloa saamise pikad ja keerulised menetlused on suureks takistuseks. Uue ehitusseaduse ettepanek on saanud kriitika osaliseks. Digiteenuste kasutamise poolest avalike teenuste sektoris on Tšehhi üks vähem arenenud liikmesriike. E-valitsuse kasutajate arv jääb kaugele alla ELi keskmist. Praegu rakendatakse riigis e-valitsuse kava. 2020. aastast kehtib riigis nn uus digitaalne põhiseadus, mis annab hiljemalt alates 2025. aastast õiguse saada peaaegu kõiki avalikke teenuseid elektrooniliselt. Vaatamata sellele pakutakse veebilahendusi vaid suhteliselt vähestes omavalitsustes. Praegu kaalutakse parlamendis maksuseadustiku muutmist eesmärgiga suurendada maksusüsteemi digitaliseerimist, kuna teatavate maksude puhul toimub elektrooniliste avalduste täitmine siiani vaid väikses mahus.

| (23) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (24) | Avaliku sektori tulemused ja valitsemissektori toimetulek on Tšehhi puhul ELi keskmisest allpool. Rahvusvaheliste näitajate kohaselt on juurdepääs valitsuse teabele poliitikakujundamisel Tšehhis suhteliselt hea. Näitajad ei ole nii head avaliku teenistuse professionaalsuse, valitsuse läbipaistvuse ja korruptsiooni kontrolli puhul. Riigi haldussüsteeme aitaksid tõhustada parem strateegiline planeerimine ja ministeeriumidevaheline koordineerimine ning kohalike omavalitsuste väiksem killustatus. Riigihankeraamistikku on parandatud, kuid see võib vajada täiendavat viimistlemist. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele, teeb korruptsioon endiselt ettevõtjatele muret ja võib takistada ka majandustegevust. Mitmete korruptsioonivastaste meetmete, näiteks lobitööd ja rikkumistest teatajate kaitset käsitlevate seaduste vastuvõtuga alles tegeletakse. |
| --- | --- |

(24)

Avaliku sektori tulemused ja valitsemissektori toimetulek on Tšehhi puhul ELi keskmisest allpool. Rahvusvaheliste näitajate kohaselt on juurdepääs valitsuse teabele poliitikakujundamisel Tšehhis suhteliselt hea. Näitajad ei ole nii head avaliku teenistuse professionaalsuse, valitsuse läbipaistvuse ja korruptsiooni kontrolli puhul. Riigi haldussüsteeme aitaksid tõhustada parem strateegiline planeerimine ja ministeeriumidevaheline koordineerimine ning kohalike omavalitsuste väiksem killustatus. Riigihankeraamistikku on parandatud, kuid see võib vajada täiendavat viimistlemist. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele, teeb korruptsioon endiselt ettevõtjatele muret ja võib takistada ka majandustegevust. Mitmete korruptsioonivastaste meetmete, näiteks lobitööd ja rikkumistest teatajate kaitset käsitlevate seaduste vastuvõtuga alles tegeletakse.

| (25) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Tšehhi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Tšehhi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (26) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Tšehhi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Tšehhile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Tšehhi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Tšehhile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Tšehhi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (27) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Tšehhil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tagada tervisesüsteemi vastupanuvõime, kindlustada tervisetöötajate olemasolu, esmatasandi tervishoiu ja integreeritud hoolduse kättesaadavus ning e-terviseteenuste kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetada aktiivse tööturupoliitika meetmetega tööhõivet, oskuste (sh digioskuste) pakkumist ja digiõppevõimaluste loomist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kasutades finantsvahendeid rohkem likviidsustoetuste tagamiseks, vähendades halduskoormust ja parandades valitsuse e-teenuste pakkumist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist. Suunata investeeringud rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekusse, eeskätt suure võimsusega digitaristusse ja -tehnoloogiatesse, puhtasse ja tõhusasse energiatootmisesse ja-kasutusse ning kestlikku transporditaristusse, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. Tagada innovaatilistele ettevõtjatele juurdepääs rahastamisele ning parandada avaliku ja erasektori koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 15.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/22

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Taani kohta. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Taani edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Taani kohta. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Taani edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Taanit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Taanit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | Taani esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 5. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Taani esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 5. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(10)

Taani suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (11) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 3,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,0 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 33,2 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(11)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 3,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,0 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 33,2 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (12) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Taani võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,9 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, ettevõtete püsikulude ajutist hüvitamist, ajutist palgahüvituskava ja erakorralist abi raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Taani teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt ligikaudu 15 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist ja laenutagatisi (3,7 % SKPst). Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga on peamine erinevus see, et 2020. aasta lähenemisprogramm hõlmab tulevikus oodatavat kahjumit, mis tuleneb COVID-19-ga seotud riigigarantiidest (0,5 % SKPst). Üldiselt on Taani võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(12)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Taani võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,9 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, ettevõtete püsikulude ajutist hüvitamist, ajutist palgahüvituskava ja erakorralist abi raskustes olevatele sektoritele. Lisaks on Taani teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt ligikaudu 15 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu edasilükkamist ja laenutagatisi (3,7 % SKPst). Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga on peamine erinevus see, et 2020. aasta lähenemisprogramm hõlmab tulevikus oodatavat kahjumit, mis tuleneb COVID-19-ga seotud riigigarantiidest (0,5 % SKPst). Üldiselt on Taani võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (13) | Kui poliitikat ei muudeta, on Taani valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,2 % SKPst ja 2021. aastal –2,3 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(13)

Kui poliitikat ei muudeta, on Taani valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,2 % SKPst ja 2021. aastal –2,3 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (14) | Kuna Taani kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Taani kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (15) | COVID-19 pandeemia mõjutas Taanit tugevalt 2020. aasta esimesel poolel, pannes surve alla tervishoiusüsteemi ja vähendades märkimisväärselt teatavate sektorite majandustegevust. Taani rakendas õigeaegselt meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja tervishoiusüsteemi tugevdamiseks, sealhulgas kaugeleulatuvaid algatusi pandeemia majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Sellest tuleneva majanduslanguse vastu olid suunatud valitsuse ja keskpanga mitmed jõulised majandus- ja finantsmeetmed, sealhulgas otsetoetus ettevõtete püsikulude ja palgakulude osaliseks katmiseks, maksude edasilükkamine ja likviidsuse pakkumine pankadele ja äriühingutele, krediidiskeemid ja muud rahapoliitika meetmed. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Need meetmed vähendasid tõhusalt COVID-19 pandeemiast tulenevat majandusšokki, kuid ei hoidnud ära toodangu märkimisväärset vähenemist, suurt hulka pankroti- ja maksejõuetusjuhtumeid ning töötuse taseme ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu märkimisväärset suurenemist, sealhulgas haavatavas olukorras olevate inimeste (nt puuetega inimeste) hulgas. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal mõõdukalt ligikaudu 6,5 %ni ja väheneb 2021. aastal allapoole 6 %. |
| --- | --- |

(15)

COVID-19 pandeemia mõjutas Taanit tugevalt 2020. aasta esimesel poolel, pannes surve alla tervishoiusüsteemi ja vähendades märkimisväärselt teatavate sektorite majandustegevust. Taani rakendas õigeaegselt meetmeid pandeemia ohjeldamiseks ja tervishoiusüsteemi tugevdamiseks, sealhulgas kaugeleulatuvaid algatusi pandeemia majanduslike tagajärgede leevendamiseks. Sellest tuleneva majanduslanguse vastu olid suunatud valitsuse ja keskpanga mitmed jõulised majandus- ja finantsmeetmed, sealhulgas otsetoetus ettevõtete püsikulude ja palgakulude osaliseks katmiseks, maksude edasilükkamine ja likviidsuse pakkumine pankadele ja äriühingutele, krediidiskeemid ja muud rahapoliitika meetmed. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Need meetmed vähendasid tõhusalt COVID-19 pandeemiast tulenevat majandusšokki, kuid ei hoidnud ära toodangu märkimisväärset vähenemist, suurt hulka pankroti- ja maksejõuetusjuhtumeid ning töötuse taseme ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu märkimisväärset suurenemist, sealhulgas haavatavas olukorras olevate inimeste (nt puuetega inimeste) hulgas. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt tõuseb töötuse määr 2020. aastal mõõdukalt ligikaudu 6,5 %ni ja väheneb 2021. aastal allapoole 6 %.

| (16) | Praegune COVID-19 kriis näitab, et Taani peab jätkama oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime tugevdamist. Üks eriti murettekitav küsimus on tervishoiutöötajate nappus ning eriarstide ja õdede puudumine, näiteks intensiivravis (eelkõige õed-anestesioloogid). Pidevad jõupingutused selle tööjõupuuduse kõrvaldamiseks on väga olulised. Lühiajalises perspektiivis peaks Taani tegema tööd selle nimel, et tagada kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete, sealhulgas tervishoiutöötajate isikukaitsevahendite kättesaadavus. Käimas on teadusuuringud, et leida mitte ainult viirusevastane ravi ja vaktsiin, vaid ka parem ja kiirem testimisvõimalus. |
| --- | --- |

(16)

Praegune COVID-19 kriis näitab, et Taani peab jätkama oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime tugevdamist. Üks eriti murettekitav küsimus on tervishoiutöötajate nappus ning eriarstide ja õdede puudumine, näiteks intensiivravis (eelkõige õed-anestesioloogid). Pidevad jõupingutused selle tööjõupuuduse kõrvaldamiseks on väga olulised. Lühiajalises perspektiivis peaks Taani tegema tööd selle nimel, et tagada kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete, sealhulgas tervishoiutöötajate isikukaitsevahendite kättesaadavus. Käimas on teadusuuringud, et leida mitte ainult viirusevastane ravi ja vaktsiin, vaid ka parem ja kiirem testimisvõimalus.

| (17) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Taani on näidanud häid tulemusi digitaliseerimise valdkonnas, millest annab tunnistust Euroopa Komisjoni digitaalarengu tegevuskava tulemustabel. Selle tugeva positsiooni säilitamiseks pikas perspektiivis, oma konkurentsivõime tagamiseks ja digiülemineku eeliste ärakasutamiseks oleks Taanil aga vaja investeerida nii digitaristusse kui ka haridusse, koolitusse ja oskuste täiendamisse. Taani riiklikus energia- ja kliimakavas teatatakse, et kliimamuutuse ja energiapöördega edukaks toimetulekuks on vaja olulisi investeeringuid. Suurimaid investeeringuid on vaja uue taastuvenergia tootmisvõimsuse rajamiseks, samal ajal kui märkimisväärsed investeerimisvajadused on kindlaks tehtud ka kodumajapidamistes (energiatõhusus ja kütteseadmete ümberkujundamine), säästvas transpordis, tööstuses ning biogaasi ja kaugkütte valdkonnas. Taani kliimapoliitika eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga 70 % ning saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks. Selle kajastamiseks tuleks energiatarbimine viia langustrendi, mis nõuab investeeringuid, mis järgivad terviklikku lähenemisviisi ja keskenduvad sektoritele, kus on võimalik saavutada suurim energiasääst. Majanduse taastumist COVID-19 kriisist saaks kiirendada, seades prioriteediks kavandatud keskkonnasäästlikud investeeringud ning edendades ambitsioonikaid keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute projekte, näiteks elamute, avamere tuuleenergia, energiaühenduste ja raudtee elektrifitseerimise valdkonnas. Transport on Taani suurim kasvuhoonegaaside heite allikas, mis muudab edasised poliitikameetmed selles valdkonnas eriti asjakohaseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Taanil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Taanil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(17)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Taani on näidanud häid tulemusi digitaliseerimise valdkonnas, millest annab tunnistust Euroopa Komisjoni digitaalarengu tegevuskava tulemustabel. Selle tugeva positsiooni säilitamiseks pikas perspektiivis, oma konkurentsivõime tagamiseks ja digiülemineku eeliste ärakasutamiseks oleks Taanil aga vaja investeerida nii digitaristusse kui ka haridusse, koolitusse ja oskuste täiendamisse. Taani riiklikus energia- ja kliimakavas teatatakse, et kliimamuutuse ja energiapöördega edukaks toimetulekuks on vaja olulisi investeeringuid. Suurimaid investeeringuid on vaja uue taastuvenergia tootmisvõimsuse rajamiseks, samal ajal kui märkimisväärsed investeerimisvajadused on kindlaks tehtud ka kodumajapidamistes (energiatõhusus ja kütteseadmete ümberkujundamine), säästvas transpordis, tööstuses ning biogaasi ja kaugkütte valdkonnas. Taani kliimapoliitika eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga 70 % ning saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks. Selle kajastamiseks tuleks energiatarbimine viia langustrendi, mis nõuab investeeringuid, mis järgivad terviklikku lähenemisviisi ja keskenduvad sektoritele, kus on võimalik saavutada suurim energiasääst. Majanduse taastumist COVID-19 kriisist saaks kiirendada, seades prioriteediks kavandatud keskkonnasäästlikud investeeringud ning edendades ambitsioonikaid keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute projekte, näiteks elamute, avamere tuuleenergia, energiaühenduste ja raudtee elektrifitseerimise valdkonnas. Transport on Taani suurim kasvuhoonegaaside heite allikas, mis muudab edasised poliitikameetmed selles valdkonnas eriti asjakohaseks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Taanil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Taanil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (18) | Üldised kulutused teadus- ja arendustegevusele ei ole Taanis kaasa toonud tootlikkuse kasvu. Puudub integreeritud innovatsioonistrateegia, milles oleks selgelt välja toodud, mida Taani soovib ülemaailmsel innovatsioonimaastikul saavutada. Teadus- ja innovatsioonitegevus on jätkuvalt koondunud vähestesse suurtesse ettevõtetesse ja sihtasutustesse ning peamiselt farmaatsia- ja biotehnoloogiasektorisse. Peaaegu 40 % erasektori teadus- ja arendustegevuse kogukuludest (võrreldes maailma keskmisega 19 %) langeb kaheksa suurima ettevõtte arvele. Teadus- ja arendustegevuse kogukulud püsivad suurena, kuid teadus- ja arendustegevusega tegelevate äriühingute arv on aastast 2009 vähenenud, suurel määral seetõttu, et väikesed äriühingud teadus- ja arendustegevusega ei tegele. Vaid 33 % VKEdest on võtnud kasutusele toote- või protsessiinnovatsiooni. Seepärast võib osutuda vajalikuks teha täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et laiendada innovatsioonibaasi eesmärgiga kaasata rohkem ettevõtteid. Reageerimiseks COVID-19 pandeemia järgselt muutuvatele oskustega seotud vajadustele, pidades silmas ka tulevasi tehnoloogilisi muutusi, on vaja pidevalt investeerida oskuste täiendamise ja ümberõppe kavadesse, sealhulgas täiskasvanuõppe kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Üldised kulutused teadus- ja arendustegevusele ei ole Taanis kaasa toonud tootlikkuse kasvu. Puudub integreeritud innovatsioonistrateegia, milles oleks selgelt välja toodud, mida Taani soovib ülemaailmsel innovatsioonimaastikul saavutada. Teadus- ja innovatsioonitegevus on jätkuvalt koondunud vähestesse suurtesse ettevõtetesse ja sihtasutustesse ning peamiselt farmaatsia- ja biotehnoloogiasektorisse. Peaaegu 40 % erasektori teadus- ja arendustegevuse kogukuludest (võrreldes maailma keskmisega 19 %) langeb kaheksa suurima ettevõtte arvele. Teadus- ja arendustegevuse kogukulud püsivad suurena, kuid teadus- ja arendustegevusega tegelevate äriühingute arv on aastast 2009 vähenenud, suurel määral seetõttu, et väikesed äriühingud teadus- ja arendustegevusega ei tegele. Vaid 33 % VKEdest on võtnud kasutusele toote- või protsessiinnovatsiooni. Seepärast võib osutuda vajalikuks teha täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, et laiendada innovatsioonibaasi eesmärgiga kaasata rohkem ettevõtteid. Reageerimiseks COVID-19 pandeemia järgselt muutuvatele oskustega seotud vajadustele, pidades silmas ka tulevasi tehnoloogilisi muutusi, on vaja pidevalt investeerida oskuste täiendamise ja ümberõppe kavadesse, sealhulgas täiskasvanuõppe kaudu.

| (19) | Taani on astunud samme oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks. 2019. aastal võeti vastu uued õigusaktid ning riiklikud ametiasutused ja reguleerivad asutused hakkasid rakendama mitmeid meetmeid, et tugevdada Taani ennetavat rahapesuvastast raamistikku. Finantsjärelevalveasutusele on antud karistuste määramise volitused ja suurem eelarve, et suurendada tema rahapesuvastase järelevalve alast suutlikkust. Rahapesu andmebüroo on samuti saanud täiendavat personali ja rahalisi vahendeid. On väga oluline, et tõhustatud rahapesuvastane raamistik tagaks tõhusa järelevalve ja jõustamise. Eelkõige peab rahapesuvastane järelevalveasutus täielikult rakendama riskipõhist lähenemisviisi. Rahapesu andmebüroo suurem suutlikkus peab näitama, et Taani kontrollikoja aruandes esile tõstetud puudused on asjakohaselt kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(19)

Taani on astunud samme oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks. 2019. aastal võeti vastu uued õigusaktid ning riiklikud ametiasutused ja reguleerivad asutused hakkasid rakendama mitmeid meetmeid, et tugevdada Taani ennetavat rahapesuvastast raamistikku. Finantsjärelevalveasutusele on antud karistuste määramise volitused ja suurem eelarve, et suurendada tema rahapesuvastase järelevalve alast suutlikkust. Rahapesu andmebüroo on samuti saanud täiendavat personali ja rahalisi vahendeid. On väga oluline, et tõhustatud rahapesuvastane raamistik tagaks tõhusa järelevalve ja jõustamise. Eelkõige peab rahapesuvastane järelevalveasutus täielikult rakendama riskipõhist lähenemisviisi. Rahapesu andmebüroo suurem suutlikkus peab näitama, et Taani kontrollikoja aruandes esile tõstetud puudused on asjakohaselt kõrvaldatud.

| (20) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (21) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Taani kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Taani kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (22) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Taanile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Taani majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Taanile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Taani eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (23) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tagades kriitiliste meditsiinitoodete piisavuse ja tegeledes tervishoiutöötajate nappusega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, säästvale transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Toetada laiema investeerimisbaasiga integreeritud innovatsioonistrateegiat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parandada rahapesuvastase järelevalve tõhusust ja jõustada tulemuslikult rahapesuvastane raamistik. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 20.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/27

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Saksamaa kohta. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Saksamaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike kajastab jooksevkonto suur ülejääk investeeringute tagasihoidlikku taset võrreldes säästudega ja sellel on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Saksamaa kohta. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Saksamaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike kajastab jooksevkonto suur ülejääk investeeringute tagasihoidlikku taset võrreldes säästudega ja sellel on piiriülene mõju.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Saksamaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Saksamaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Saksamaal suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Saksamaal suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Saksamaa esitas 20. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Saksamaa esitas 20. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 71⁄4 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 59,8 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 751⁄4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 71⁄4 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 59,8 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 751⁄4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Saksamaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2020. aastal 7,2 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad likviidsustoetus ettevõtjatele ning sihtotstarbeline abi väikeettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele toetuste ja laenude vormis, samuti lihtsustatud juurdepääs lühendatud tööaja kasutamisele, et vältida koondamisi. Lisaks on Saksamaa teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 24,9 % SKPst. Need meetmed seisnevad laenugarantiides, millest põhiosa annavad riigi omanduses olev arengupank KfW ja uus majanduse stabiliseerimise fond, mis loodi vastusena COVID-19 pandeemiale. Vastupidiselt 2020. aasta stabiilsusprogrammile ei käsitata komisjoni hinnangutes kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemõjuga meetmetena maksude tasumise edasilükkamist ja majanduslangusest tingitud maksutulu vähenemise kompenseerimist eelarvest. Üldiselt on Saksamaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Saksamaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2020. aastal 7,2 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad likviidsustoetus ettevõtjatele ning sihtotstarbeline abi väikeettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele toetuste ja laenude vormis, samuti lihtsustatud juurdepääs lühendatud tööaja kasutamisele, et vältida koondamisi. Lisaks on Saksamaa teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 24,9 % SKPst. Need meetmed seisnevad laenugarantiides, millest põhiosa annavad riigi omanduses olev arengupank KfW ja uus majanduse stabiliseerimise fond, mis loodi vastusena COVID-19 pandeemiale. Vastupidiselt 2020. aasta stabiilsusprogrammile ei käsitata komisjoni hinnangutes kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemõjuga meetmetena maksude tasumise edasilükkamist ja majanduslangusest tingitud maksutulu vähenemise kompenseerimist eelarvest. Üldiselt on Saksamaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Saksamaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,0 % SKPst ja 2021. aastal –1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 75,6 %ni ja 2021. aastal 71,8 %ni. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Saksamaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,0 % SKPst ja 2021. aastal –1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 75,6 %ni ja 2021. aastal 71,8 %ni.

| (15) | Kuna Saksamaa kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Saksamaa kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Esimene nakkusjuht registreeriti Saksamaal 27. jaanuaril 2020 ja COVID-19 juhtumite hulk hakkas plahvatuslikult kasvama 2020. aasta märtsis. Sellele vastuseks kehtestasid Saksamaa ametiasutused liikumispiirangud, et viiruse levikut ohjeldada: näiteks suleti kõik mitte-esmatarbekaupu müüvad kauplused, restoranid, meelelahutus- ja kultuuriasutused, spordirajatised, koolid ja ülikoolid. Keelati kõik rahvakogunemised, kus viibib rohkem kui kaks inimest, ja elanikel paluti hoida sotsiaalsed kontaktid minimaalsena. Tootmise kui sellise suhtes piiranguid ei kehtestatud. Samas suleti suuremad tehased katkenud väliskaubanduse ja kokkukuivanud nõudluse tõttu mitmeks nädalaks. Majanduse väljavaated halvenesid oluliselt: komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal 6,5 %. Isegi kui lühendatud tööaja (Kurzarbeit) kasutamise laiendamine aitab ettevõtetel töölisi tööl hoida, näib võimatu vältida töötuse suurenemist. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 4 %ni ja väheneb 2021. aastal 3,5 %ni. |
| --- | --- |

(16)

Esimene nakkusjuht registreeriti Saksamaal 27. jaanuaril 2020 ja COVID-19 juhtumite hulk hakkas plahvatuslikult kasvama 2020. aasta märtsis. Sellele vastuseks kehtestasid Saksamaa ametiasutused liikumispiirangud, et viiruse levikut ohjeldada: näiteks suleti kõik mitte-esmatarbekaupu müüvad kauplused, restoranid, meelelahutus- ja kultuuriasutused, spordirajatised, koolid ja ülikoolid. Keelati kõik rahvakogunemised, kus viibib rohkem kui kaks inimest, ja elanikel paluti hoida sotsiaalsed kontaktid minimaalsena. Tootmise kui sellise suhtes piiranguid ei kehtestatud. Samas suleti suuremad tehased katkenud väliskaubanduse ja kokkukuivanud nõudluse tõttu mitmeks nädalaks. Majanduse väljavaated halvenesid oluliselt: komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb SKP 2020. aastal 6,5 %. Isegi kui lühendatud tööaja (Kurzarbeit) kasutamise laiendamine aitab ettevõtetel töölisi tööl hoida, näib võimatu vältida töötuse suurenemist. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 4 %ni ja väheneb 2021. aastal 3,5 %ni.

| (17) | Selleks et majanduslanguse mõju leevendada, on Saksamaa valitsus kiiresti reageerinud ja võtnud ulatuslikke meetmeid. Väikeettevõtjatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabakutselistele antakse kohese abina (otsetoetused) kuni 50 miljardit eurot. Valitsus suurendas vastloodud majanduse stabiliseerimise fondi ja riikliku arengupanga KfW kaudu eri suurusega ettevõtetele antavate laenude mahtu ja nende juurdepääsu laenudele, kattes kuni 80–90 % (teatavatel erijuhtudel kuni 100 %) laenuandva panga krediidiriskist. Majanduse stabiliseerimise fond saab toetada ka suurettevõtteid, pakkudes neile ajutiselt täiendavat omakapitali. Ettevõtete likviidsuse suurendamiseks on vastu võetud kohandusi maksude tasumise edasilükkamise, ettemaksete ja karistuste vallas. Selleks et vältida bilansilise maksejõuetuse menetlemist, on muudetud maksejõuetuseeskirju. Üksikud liidumaad (Länder) täiendavad föderaaltasandi meetmeid oma toetusprogrammidega. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. On tõenäoline, et COVID-19 kriis asetab täiendava surve alla Saksamaa pangandussektori juba niigi väikese kasumlikkuse. Seega näib olevat Saksamaa pankade jaoks põhjendatud vähendada täiendavalt kulusid, et suurendada kasumlikkust ning vabastada vahendeid infotehnoloogiainvesteeringuteks ja orgaanilise kapitali loomiseks. Sellega seoses oleks abi ka täiendavast konsolideerimisest. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et majanduslanguse mõju leevendada, on Saksamaa valitsus kiiresti reageerinud ja võtnud ulatuslikke meetmeid. Väikeettevõtjatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabakutselistele antakse kohese abina (otsetoetused) kuni 50 miljardit eurot. Valitsus suurendas vastloodud majanduse stabiliseerimise fondi ja riikliku arengupanga KfW kaudu eri suurusega ettevõtetele antavate laenude mahtu ja nende juurdepääsu laenudele, kattes kuni 80–90 % (teatavatel erijuhtudel kuni 100 %) laenuandva panga krediidiriskist. Majanduse stabiliseerimise fond saab toetada ka suurettevõtteid, pakkudes neile ajutiselt täiendavat omakapitali. Ettevõtete likviidsuse suurendamiseks on vastu võetud kohandusi maksude tasumise edasilükkamise, ettemaksete ja karistuste vallas. Selleks et vältida bilansilise maksejõuetuse menetlemist, on muudetud maksejõuetuseeskirju. Üksikud liidumaad (Länder) täiendavad föderaaltasandi meetmeid oma toetusprogrammidega. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. On tõenäoline, et COVID-19 kriis asetab täiendava surve alla Saksamaa pangandussektori juba niigi väikese kasumlikkuse. Seega näib olevat Saksamaa pankade jaoks põhjendatud vähendada täiendavalt kulusid, et suurendada kasumlikkust ning vabastada vahendeid infotehnoloogiainvesteeringuteks ja orgaanilise kapitali loomiseks. Sellega seoses oleks abi ka täiendavast konsolideerimisest.

| (18) | Aasta alguses jõuliselt startinud tööturul on olukord COVID-19 pandeemia ja sellega seotud liikumispiirangute tõttu halvenenud. Selleks et vähendada kriisi mõju nii tööhõivele kui ka ühiskonnale, on valitsus andnud märkimisväärset toetust lühendatud tööaja kava (Kurzarbeit) näol. Valitsus lihtsustas tingimusi kavale juurdepääsuks, laiendas seda tagasiulatuvalt renditöötajatele ja suurendas selle hüvitiste taset. See aitab säilitada töökohti ja kaitsta kodumajapidamiste sissetulekuid. Tööandjate rahalist olukorda kergendatakse sellega, et neilt ei nõuta sotsiaalkindlustusmaksete tasumist kaotatud tööaja eest. Lihtsustatud juurdepääs miinimumsissetulekutoetusele, mis põhineb Saksamaa sotsiaalseadustiku (Sozialgesetzbuch/SGB) II osal, leevendab olukorda sissetulekute vähenemise korral. Lisaks toetatakse väikese sissetulekuga peresid hõlpsama juurdepääsuga laste lisatoetusele. Lisaks sellele on sissetuleku kaotanud üürnikud ajutiselt kaitstud väljatõstmise eest. Saksamaa näitajad Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis olid küll head, kuid kui katvuses olevaid lünki ei kaotata, võivad need praeguse kriisi tingimustes põhjustada haavatavate rühmade sissetuleku vähenemise. |
| --- | --- |

(18)

Aasta alguses jõuliselt startinud tööturul on olukord COVID-19 pandeemia ja sellega seotud liikumispiirangute tõttu halvenenud. Selleks et vähendada kriisi mõju nii tööhõivele kui ka ühiskonnale, on valitsus andnud märkimisväärset toetust lühendatud tööaja kava (Kurzarbeit) näol. Valitsus lihtsustas tingimusi kavale juurdepääsuks, laiendas seda tagasiulatuvalt renditöötajatele ja suurendas selle hüvitiste taset. See aitab säilitada töökohti ja kaitsta kodumajapidamiste sissetulekuid. Tööandjate rahalist olukorda kergendatakse sellega, et neilt ei nõuta sotsiaalkindlustusmaksete tasumist kaotatud tööaja eest. Lihtsustatud juurdepääs miinimumsissetulekutoetusele, mis põhineb Saksamaa sotsiaalseadustiku (Sozialgesetzbuch/SGB) II osal, leevendab olukorda sissetulekute vähenemise korral. Lisaks toetatakse väikese sissetulekuga peresid hõlpsama juurdepääsuga laste lisatoetusele. Lisaks sellele on sissetuleku kaotanud üürnikud ajutiselt kaitstud väljatõstmise eest. Saksamaa näitajad Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis olid küll head, kuid kui katvuses olevaid lünki ei kaotata, võivad need praeguse kriisi tingimustes põhjustada haavatavate rühmade sissetuleku vähenemise.

| (19) | Tervisega seotud tagajärgedega võitlemisel oli Saksamaal abi oma üldisest tervishoiusüsteemist, mis võimaldab juurdepääsu kvaliteetsele ravile, ning ta suutis kiiresti suurendada oma testimis- ja intensiivravisuutlikkust. Kuid praegune COVID-19 kriis on toonud esile jätkuva vajaduse suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Endiselt on probleeme õendustöötajate kättesaadavuse ja õe kutseala populaarsusega. Hoolimata suhteliselt suurest praktiseerivate õdede arvust inimese kohta annavad haiglad üha sagedamini teada täitmata õekohtadest. Samuti võiks parandada esmatasandi ja haiglaravi pakkujate töö ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste koordineerimist, mida võiksid toetada digivahendid. Kiirkorras käib e-tervise taristu kasutuselevõtmine, kuid internetipõhiseid tervishoiu- ja hooldusteenuseid, digiretsepte ja meditsiiniliste andmete vahetamist kasutatakse oluliselt vähem kui liidus keskmiselt. 2020. aasta märtsis vastu võetud uus seadus aitab leevendada COVID-19 majanduslikke tagajärgi, eelkõige haiglate ja erapraksisega arstide jaoks. Sellest hoolimata on vaja tagada tervishoiuasutuste pikaajaline rahastamine, et säilitada hooldus kõigis valdkondades, kuna muude kui hädavajalike operatsioonide ja ravitoimingute edasilükkamine vähendab tervishoiuasutuste finantstulu ning olemasolevaid vahendeid kasutatakse esmatähtsate testide ja varustuse ostuks. Tugev teadusbaas tagab Saksamaale suutlikkuse võtta COVID-19 kriisile reageerimiseks erimeetmeid teaduse ja innovatsiooni vallas, sealhulgas tegeleda vaktsiinide ja ravimite väljatöötamise ning teadusvõrgustiku arendamisega, et koondada ja tugevdada Saksamaa ülikoolide juures toimuvat meditsiinialast teadustegevust ja toetada epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsiooni (Coalition for Epidemic Preparedness Innovations). |
| --- | --- |

(19)

Tervisega seotud tagajärgedega võitlemisel oli Saksamaal abi oma üldisest tervishoiusüsteemist, mis võimaldab juurdepääsu kvaliteetsele ravile, ning ta suutis kiiresti suurendada oma testimis- ja intensiivravisuutlikkust. Kuid praegune COVID-19 kriis on toonud esile jätkuva vajaduse suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Endiselt on probleeme õendustöötajate kättesaadavuse ja õe kutseala populaarsusega. Hoolimata suhteliselt suurest praktiseerivate õdede arvust inimese kohta annavad haiglad üha sagedamini teada täitmata õekohtadest. Samuti võiks parandada esmatasandi ja haiglaravi pakkujate töö ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste koordineerimist, mida võiksid toetada digivahendid. Kiirkorras käib e-tervise taristu kasutuselevõtmine, kuid internetipõhiseid tervishoiu- ja hooldusteenuseid, digiretsepte ja meditsiiniliste andmete vahetamist kasutatakse oluliselt vähem kui liidus keskmiselt. 2020. aasta märtsis vastu võetud uus seadus aitab leevendada COVID-19 majanduslikke tagajärgi, eelkõige haiglate ja erapraksisega arstide jaoks. Sellest hoolimata on vaja tagada tervishoiuasutuste pikaajaline rahastamine, et säilitada hooldus kõigis valdkondades, kuna muude kui hädavajalike operatsioonide ja ravitoimingute edasilükkamine vähendab tervishoiuasutuste finantstulu ning olemasolevaid vahendeid kasutatakse esmatähtsate testide ja varustuse ostuks. Tugev teadusbaas tagab Saksamaale suutlikkuse võtta COVID-19 kriisile reageerimiseks erimeetmeid teaduse ja innovatsiooni vallas, sealhulgas tegeleda vaktsiinide ja ravimite väljatöötamise ning teadusvõrgustiku arendamisega, et koondada ja tugevdada Saksamaa ülikoolide juures toimuvat meditsiinialast teadustegevust ja toetada epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsiooni (Coalition for Epidemic Preparedness Innovations).

| (20) | Majanduse taastamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid. 2019. aastal jätkasid avaliku ja erasektori investeeringud jõulist kasvu, kuid olid väiksemad kui investeerimisvajadused. Avaliku sektori investeeringud omavalitsusüksuste tasandil, kus tegemata investeeringute hulk vähenes, kuid on endiselt suur (4,0 % SKPst), on allpool asendusmäära ja endiselt kammitsevad neid mahu- ja planeerimispiirangud. Kiirendada saab juba kavandatud investeeringuid keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse ja energeetikasse, näiteks ehitiste renoveerimise ja taastuvate energiaallikate projektidesse. Hoolimata hiljutistest algatustest on lühiajaliste ja keskpika perioodi CO2-heite vähendamise eesmärkide ja 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamine endiselt keeruline ülesanne. Sama kehtib keskkonnaalaste ja energiatõhususe eesmärkide puhul, kuna hinnastiimulid, eriti pidades silmas praeguse COVID-19 kriisi tõttu madalaid naftahindu, ei soodusta kliima- ja keskkonnasõbralikku käitumist. Saksamaa üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid pikema aja jooksul, sealhulgas taastuvenergia, elektritaristu, energiatõhususe, ringmajanduse ja säästva transpordi valdkonnas. Lisaks sellele kritiseeris Saksamaa föderaalne finantskontroll rohelisele energiale üleminekuga seotud meetmete kulutasuvust. Selleks et saada kasu täielikult integreeritud säästvast energiasüsteemist, mis annaks järjekindlaid hinnasignaale, on vaja teha rohkem jõupingutusi ja pidevaid investeeringuid energiavõrkudesse. Keskkonnahoidlikku liikuvust saab edendada asjakohaste regulatiivsete meetmete ning jõulisema ja kiirema investeerimisega säästvasse transporditaristusse ja keskkonnahoidlikkesse liikuvuslahendustesse. Selleks et soodustada majanduse taastamisel liikumist kestlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse poole, on väga oluline teha täiendavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Kulutused haridusele ja teadustööle veidi suurenesid, 9,2 %-lt SKPst 2017. aastal 9,31 %-le SKPst 2018. aastal, mis jääb allapoole eelnevat riiklikku sihttaset 10 %. Erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse koonduvad üha enam suurfirmadesse. Hoolimata poliitikameetmetest jäi eluruumide pakkumine tunduvalt alla iga-aastase eluruumide suhtes seatud eesmärgi (ehitada ajavahemikul 2017–2021 375 000 uut korterit). Seda tasakaalustamatust saaks parandada ja eluruumide taskukohasust suurendada poliitikaga, mis soodustaks investeeringuid uutesse eluruumidesse. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Saksamaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Saksamaal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Majanduse taastamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid. 2019. aastal jätkasid avaliku ja erasektori investeeringud jõulist kasvu, kuid olid väiksemad kui investeerimisvajadused. Avaliku sektori investeeringud omavalitsusüksuste tasandil, kus tegemata investeeringute hulk vähenes, kuid on endiselt suur (4,0 % SKPst), on allpool asendusmäära ja endiselt kammitsevad neid mahu- ja planeerimispiirangud. Kiirendada saab juba kavandatud investeeringuid keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse ja energeetikasse, näiteks ehitiste renoveerimise ja taastuvate energiaallikate projektidesse. Hoolimata hiljutistest algatustest on lühiajaliste ja keskpika perioodi CO2-heite vähendamise eesmärkide ja 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamine endiselt keeruline ülesanne. Sama kehtib keskkonnaalaste ja energiatõhususe eesmärkide puhul, kuna hinnastiimulid, eriti pidades silmas praeguse COVID-19 kriisi tõttu madalaid naftahindu, ei soodusta kliima- ja keskkonnasõbralikku käitumist. Saksamaa üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid pikema aja jooksul, sealhulgas taastuvenergia, elektritaristu, energiatõhususe, ringmajanduse ja säästva transpordi valdkonnas. Lisaks sellele kritiseeris Saksamaa föderaalne finantskontroll rohelisele energiale üleminekuga seotud meetmete kulutasuvust. Selleks et saada kasu täielikult integreeritud säästvast energiasüsteemist, mis annaks järjekindlaid hinnasignaale, on vaja teha rohkem jõupingutusi ja pidevaid investeeringuid energiavõrkudesse. Keskkonnahoidlikku liikuvust saab edendada asjakohaste regulatiivsete meetmete ning jõulisema ja kiirema investeerimisega säästvasse transporditaristusse ja keskkonnahoidlikkesse liikuvuslahendustesse. Selleks et soodustada majanduse taastamisel liikumist kestlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse poole, on väga oluline teha täiendavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Kulutused haridusele ja teadustööle veidi suurenesid, 9,2 %-lt SKPst 2017. aastal 9,31 %-le SKPst 2018. aastal, mis jääb allapoole eelnevat riiklikku sihttaset 10 %. Erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse koonduvad üha enam suurfirmadesse. Hoolimata poliitikameetmetest jäi eluruumide pakkumine tunduvalt alla iga-aastase eluruumide suhtes seatud eesmärgi (ehitada ajavahemikul 2017–2021 375 000 uut korterit). Seda tasakaalustamatust saaks parandada ja eluruumide taskukohasust suurendada poliitikaga, mis soodustaks investeeringuid uutesse eluruumidesse. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Saksamaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Saksamaal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (21) | Piiratud liikuvuse puhul on kaasaegne digitaristu ja digiteenused ülitähtsad. Investeeringud digitaristusse ja digitaalsetesse avalikesse teenustesse saavad toetada majanduse taastumist ning aidata vähendada Saksamaa endiselt märkimisväärset mahajäämust teistest riikidest ülisuure läbilaskevõimega võrkudega kaetuse vallas. 2019. aastal oli Saksamaal kõnealune kaetus 32,7 % (võrreldes liidu keskmisega 44 %) ning valduseni ulatuva valguskaabelühenduse kaetus oli 10,5 %, mis on oluliselt väiksem kui liidu keskmine 33,5 %. COVID-19 kriis tõi esile ühendatud digiteenuste olulisuse. Puudujäägid ühenduvuses võivad olla peamiseks asjaoluks, mis takistab investeeringuid digitaliseerimisse, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) puhul, kelle hulgas on digitehnoloogia kasutuselevõtt endiselt aeglane. Digitaalsete avalike teenuste alal jäävad Saksamaa tulemused endiselt maha teiste liikmesriikide tulemustest, ehkki olukord on paranenud ettevõtjatele suunatud selliste digiteenuste vallas. Ametiasutuste ja üldsuse veebipõhise suhtluse osakaal on siiski väga väike. Veebis juurdepääsu käsitleva seaduse rakendamine edeneb aeglaselt ning saab olema keeruline saavutada eesmärk digitaliseerida kõik 575 teenust 2022. aasta lõpuks. Nimetatud seaduse peaksid rakendama kõik asjaomased avalik-õiguslikud asutused, st föderaaltasandi, liidumaa ja kohalikud ametiasutused, et digitaalset avalikku haldust märgatavamalt parandada. |
| --- | --- |

(21)

Piiratud liikuvuse puhul on kaasaegne digitaristu ja digiteenused ülitähtsad. Investeeringud digitaristusse ja digitaalsetesse avalikesse teenustesse saavad toetada majanduse taastumist ning aidata vähendada Saksamaa endiselt märkimisväärset mahajäämust teistest riikidest ülisuure läbilaskevõimega võrkudega kaetuse vallas. 2019. aastal oli Saksamaal kõnealune kaetus 32,7 % (võrreldes liidu keskmisega 44 %) ning valduseni ulatuva valguskaabelühenduse kaetus oli 10,5 %, mis on oluliselt väiksem kui liidu keskmine 33,5 %. COVID-19 kriis tõi esile ühendatud digiteenuste olulisuse. Puudujäägid ühenduvuses võivad olla peamiseks asjaoluks, mis takistab investeeringuid digitaliseerimisse, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) puhul, kelle hulgas on digitehnoloogia kasutuselevõtt endiselt aeglane. Digitaalsete avalike teenuste alal jäävad Saksamaa tulemused endiselt maha teiste liikmesriikide tulemustest, ehkki olukord on paranenud ettevõtjatele suunatud selliste digiteenuste vallas. Ametiasutuste ja üldsuse veebipõhise suhtluse osakaal on siiski väga väike. Veebis juurdepääsu käsitleva seaduse rakendamine edeneb aeglaselt ning saab olema keeruline saavutada eesmärk digitaliseerida kõik 575 teenust 2022. aasta lõpuks. Nimetatud seaduse peaksid rakendama kõik asjaomased avalik-õiguslikud asutused, st föderaaltasandi, liidumaa ja kohalikud ametiasutused, et digitaalset avalikku haldust märgatavamalt parandada.

| (22) | Oluline on hoida toetusmeetmete ja muude meetmete rakendamisega seotud regulatiivne ja halduskoormus väike. Toetusmeetmetele juurdepääsuga seotud halduskoormuse minimaalsena hoidmine peaks tagama, et väiksemad ettevõtjad saavad vahendajatelt samasugust toetust nagu suuremad. VKEde koormust saab täiendavalt vähendada sellega, kui lisaks toetusmeetmete halduskoormusele vähendatakse seda ka üldisemalt, näiteks rakendades vähemtähtsate bürokraatlike menetluste puhul paindlikkust. |
| --- | --- |

(22)

Oluline on hoida toetusmeetmete ja muude meetmete rakendamisega seotud regulatiivne ja halduskoormus väike. Toetusmeetmetele juurdepääsuga seotud halduskoormuse minimaalsena hoidmine peaks tagama, et väiksemad ettevõtjad saavad vahendajatelt samasugust toetust nagu suuremad. VKEde koormust saab täiendavalt vähendada sellega, kui lisaks toetusmeetmete halduskoormusele vähendatakse seda ka üldisemalt, näiteks rakendades vähemtähtsate bürokraatlike menetluste puhul paindlikkust.

| (23) | Tehnoloogia edusammud olid juba enne COVID-19 kriisi tööturgu ümber kujundamas, mistõttu oli vaja suurendada hariduse ja koolituse, sealhulgas ümberõppe, täiendusõppe ja digioskuste parandamise rahastamist. COVID-19 kriis muutis selle vajaduse veelgi pakilisemaks, eriti sellistes sektorites töötavate töötajate puhul, mida suhtlemisdistantsi hoidmine võib pikema aja jooksul mõjutada, või nende puhul, keda ähvardab töötuks jäämine. Äkiline üleminek digitaliseeritumale ühiskonnale ja koduõppele võib olla eriti problemaatiline haavatavate õppurite puhul, kellel puudub kodus juurdepääs digilahendustele ja toele. Nende hulgas on ka puuetega õppurid. Eriti hoolikalt tuleb jälgida, et kõik õppurid omandaksid õppekavas määratletud peamised oskused ning et COVID-19 tõttu häiritud õppe kuud ei seaks kedagi eluks ajaks ebasoodsasse olukorda. On oht, et veelgi võimendub juba olemasolev ebavõrdsus põhioskuste vallas, mis on seotud sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga. Kriis on esile toonud haridussüsteemi edasiarendamise olulisuse, et edendada arukat ja kaasavat taastumist ning jätkata üleminekut rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale. |
| --- | --- |

(23)

Tehnoloogia edusammud olid juba enne COVID-19 kriisi tööturgu ümber kujundamas, mistõttu oli vaja suurendada hariduse ja koolituse, sealhulgas ümberõppe, täiendusõppe ja digioskuste parandamise rahastamist. COVID-19 kriis muutis selle vajaduse veelgi pakilisemaks, eriti sellistes sektorites töötavate töötajate puhul, mida suhtlemisdistantsi hoidmine võib pikema aja jooksul mõjutada, või nende puhul, keda ähvardab töötuks jäämine. Äkiline üleminek digitaliseeritumale ühiskonnale ja koduõppele võib olla eriti problemaatiline haavatavate õppurite puhul, kellel puudub kodus juurdepääs digilahendustele ja toele. Nende hulgas on ka puuetega õppurid. Eriti hoolikalt tuleb jälgida, et kõik õppurid omandaksid õppekavas määratletud peamised oskused ning et COVID-19 tõttu häiritud õppe kuud ei seaks kedagi eluks ajaks ebasoodsasse olukorda. On oht, et veelgi võimendub juba olemasolev ebavõrdsus põhioskuste vallas, mis on seotud sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga. Kriis on esile toonud haridussüsteemi edasiarendamise olulisuse, et edendada arukat ja kaasavat taastumist ning jätkata üleminekut rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale.

| (24) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (25) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Saksamaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Saksamaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (26) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Saksamaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(26)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Saksamaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (27) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Saksamaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Saksamaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Saksamaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Saksamaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (28) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovituses 2, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovituses 2,

SOOVITAB Saksamaal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Võtta tervishoiusüsteemi jaoks kasutusele piisavad vahendid ja parandada selle vastupanuvõimet, sealhulgas võttes kasutusele e-tervise teenused. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskendada investeeringud rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige säästvale transpordile, puhastele, tõhusatele ja integreeritud energiasüsteemidele, digitaristule ja -oskustele, eluasemetele, haridusele ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Parandada digitaalseid avalikke teenuseid kõigil tasanditel ning soodustada VKEde digiüleminekut. Vähendada ettevõtjate regulatiivset ja halduskoormust. |
| --- | --- |

2.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 24.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/33

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Eesti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Eesti kohta. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Eesti edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Eesti kohta. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Eesti edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Eestit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Eestit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Eestis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Eestis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Eesti esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Eesti esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Eesti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastuvõetud riigipõhiste soovituste (7) osana soovitas nõukogu Eestil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (8) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud. |
| --- | --- |

(11)

Eesti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastuvõetud riigipõhiste soovituste (7) osana soovitas nõukogu Eestil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (8) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,3 %-lt SKPst 2019. aastal 10,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,8 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 8,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 21,9 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,3 %-lt SKPst 2019. aastal 10,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,8 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 8,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 21,9 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Eesti võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele, ajutisi palgatoetusi ja suuremaid avaliku sektori investeeringuid. Lisaks on Eesti teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid ja laenud ettevõtetele mahus 8,7 % SKPst. Üldiselt on Eesti võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Eesti võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,3 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele, ajutisi palgatoetusi ja suuremaid avaliku sektori investeeringuid. Lisaks on Eesti teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid ja laenud ettevõtetele mahus 8,7 % SKPst. Üldiselt on Eesti võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Eesti valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,3 % SKPst ja 2021. aastal –3,4 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %, jõudes 2021. aastal 22,6 %ni. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastaks väiksem kui 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt, kajastades makromajanduslike prognooside erinevusi. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Eesti valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,3 % SKPst ja 2021. aastal –3,4 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %, jõudes 2021. aastal 22,6 %ni. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2020. aastaks väiksem kui 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt, kajastades makromajanduslike prognooside erinevusi.

| (15) | Kuna Eesti kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Eesti kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Eesti valitsus kuulutas ajavahemikuks 12. märts 2020 kuni 17. mai 2020 COVID-19 pandeemia tõttu välja eriolukorra. Valitsuse viivitamatu reageerimise eesmärk oli hoida ära viiruse edasine levik ja tagada Eesti majanduse võimalikult normaalne toimimine. Pandeemia leviku peatamiseks kehtestatud piirangutel oli majandusele ränk mõju. Pärast eriolukorra väljakuulutamist on registreeritud töötute arv suurenenud 35 %. Kõige rohkem uusi töötuid on registreeritud sellistes sektorites nagu jaekaubandus ja klienditeenindus, ehitus, toitlustamine, majutus ja ürituste korraldamine. Prognooside kohaselt suureneb töötuse määr 2020. aastal 9,2 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,5 %ni. Riigikogu kiitis 15. aprillil 2020 heaks 2020. aasta lisaeelarve. Kehtestati uued meetmed, mille eesmärk on säilitada töökohti, hoida ära massilisi koondamisi ja tagada ettevõtete likviidsus. Eelarve sisaldab mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas toetust tervishoiusektorile, omavalitsustele, mõnedele investeerimisprogrammidele ja suunamata likviidsustoetust ettevõtetele (nt garantiiskeemid ja maksude edasilükkamine). Mikroettevõtete ja turismisektori jaoks on kavandatud mõned erimeetmed, sealhulgas mõned sihtotstarbelised meetmed kõige enam kannatanud piirkondade jaoks. Kehtestatud on täiendavad maksumeetmed, nagu diislikütuse, maagaasi ja elektri aktsiiside ajutine alandamine. Meetmepaketiga nähakse ette teise samba pensioniskeemi tehtavate riiklike sissemaksete ajutine peatamine. |
| --- | --- |

(16)

Eesti valitsus kuulutas ajavahemikuks 12. märts 2020 kuni 17. mai 2020 COVID-19 pandeemia tõttu välja eriolukorra. Valitsuse viivitamatu reageerimise eesmärk oli hoida ära viiruse edasine levik ja tagada Eesti majanduse võimalikult normaalne toimimine. Pandeemia leviku peatamiseks kehtestatud piirangutel oli majandusele ränk mõju. Pärast eriolukorra väljakuulutamist on registreeritud töötute arv suurenenud 35 %. Kõige rohkem uusi töötuid on registreeritud sellistes sektorites nagu jaekaubandus ja klienditeenindus, ehitus, toitlustamine, majutus ja ürituste korraldamine. Prognooside kohaselt suureneb töötuse määr 2020. aastal 9,2 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,5 %ni. Riigikogu kiitis 15. aprillil 2020 heaks 2020. aasta lisaeelarve. Kehtestati uued meetmed, mille eesmärk on säilitada töökohti, hoida ära massilisi koondamisi ja tagada ettevõtete likviidsus. Eelarve sisaldab mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas toetust tervishoiusektorile, omavalitsustele, mõnedele investeerimisprogrammidele ja suunamata likviidsustoetust ettevõtetele (nt garantiiskeemid ja maksude edasilükkamine). Mikroettevõtete ja turismisektori jaoks on kavandatud mõned erimeetmed, sealhulgas mõned sihtotstarbelised meetmed kõige enam kannatanud piirkondade jaoks. Kehtestatud on täiendavad maksumeetmed, nagu diislikütuse, maagaasi ja elektri aktsiiside ajutine alandamine. Meetmepaketiga nähakse ette teise samba pensioniskeemi tehtavate riiklike sissemaksete ajutine peatamine.

| (17) | Eesti on võtnud märkimisväärseid meetmeid COVID-19 leviku ja tervisemõju piiramiseks. Sellest hoolimata tõi COVID-19 pandeemia esile mõned tervishoiusüsteemi struktuurilised puudused, mis on seotud piiratud rahaliste ja inimressurssidega. Süsteemi vastupidavust on kahjustanud tervishoiutöötajate nappus, ebaühtlane juurdepääs esmatasandi arstiabile ja elutähtsate meditsiinitoodete ebapiisav kättesaadavus. Eesti seisab silmitsi ka väljakutsega tulla toime eriolukorrast tingitud edasilükatud ja kättesaamatu ravi kuhjumisega. Juba enne COVID-19 pandeemiat oli rahuldamata vajadus arstiabi järele inimeste endi hinnangul Eestis nii esmatasandi arstiabi kui ka eriarstiabi pika ooteaja tõttu üks suuremaid liidus. Need tegurid ja elustiiliga seotud riskid aitavad põhjendada elanikkonna kehva terviseseisundit. Tervishoiusüsteemi juurdepääsetavuse ja vastupidavuse parandamine on eeltingimus, et tagada tõhus reageerimine pandeemiate levikule ja lahendada elanikkonna terviseseisundiga seotud probleeme. |
| --- | --- |

(17)

Eesti on võtnud märkimisväärseid meetmeid COVID-19 leviku ja tervisemõju piiramiseks. Sellest hoolimata tõi COVID-19 pandeemia esile mõned tervishoiusüsteemi struktuurilised puudused, mis on seotud piiratud rahaliste ja inimressurssidega. Süsteemi vastupidavust on kahjustanud tervishoiutöötajate nappus, ebaühtlane juurdepääs esmatasandi arstiabile ja elutähtsate meditsiinitoodete ebapiisav kättesaadavus. Eesti seisab silmitsi ka väljakutsega tulla toime eriolukorrast tingitud edasilükatud ja kättesaamatu ravi kuhjumisega. Juba enne COVID-19 pandeemiat oli rahuldamata vajadus arstiabi järele inimeste endi hinnangul Eestis nii esmatasandi arstiabi kui ka eriarstiabi pika ooteaja tõttu üks suuremaid liidus. Need tegurid ja elustiiliga seotud riskid aitavad põhjendada elanikkonna kehva terviseseisundit. Tervishoiusüsteemi juurdepääsetavuse ja vastupidavuse parandamine on eeltingimus, et tagada tõhus reageerimine pandeemiate levikule ja lahendada elanikkonna terviseseisundiga seotud probleeme.

| (18) | Sotsiaalse turvavõrgu piisavuse parandamine on Eestis olnud pikaajaline väljakutse. Juba enne viimast kriisi olid sotsiaaltoetused Eestis vaesuse määra vähendamisel ELi keskmisest vähem tulemuslikud. Lisaks on lünki töötushüvitiste süsteemi katvuses ebatüüpiliste töövormide ja lühiajalise töö puhul. COVID-19 pandeemia negatiivne mõju tööhõivele ja sissetulekutele koos piisava katvuse puudumisega võib suurendada vaesust, eelkõige töötute leibkondade puhul. Tööhõive säilitamiseks kehtestas Eesti mõjutatud ettevõtetele eritoetusena ajutise lühendatud tööaja korra. See meede kehtib kaks kuud, mis ei pruugi olla piisav kriisi mõju leevendamiseks, kuna raskused võivad kesta kauem ja jõuda mõne majandussektorini hilinemisega. COVID-19 pandeemia süvendas raskusi taskukohaste ja kättesaadavate sotsiaalteenuste, sealhulgas pikaajalise hoolduse teenuste pakkumisel, eelkõige eakate, puuetega inimeste ja madalapalgaliste puhul. Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste integreeritud osutamise kavast kinnipidamine aitaks neid probleeme lahendada. Oluline on tagada sotsiaalpartnerite sisuline ja õigeaegne kaasamine väljumis- ja taastamisprotsessi kavandamisse, suurendades samal ajal nende suutlikkust seda teha. |
| --- | --- |

(18)

Sotsiaalse turvavõrgu piisavuse parandamine on Eestis olnud pikaajaline väljakutse. Juba enne viimast kriisi olid sotsiaaltoetused Eestis vaesuse määra vähendamisel ELi keskmisest vähem tulemuslikud. Lisaks on lünki töötushüvitiste süsteemi katvuses ebatüüpiliste töövormide ja lühiajalise töö puhul. COVID-19 pandeemia negatiivne mõju tööhõivele ja sissetulekutele koos piisava katvuse puudumisega võib suurendada vaesust, eelkõige töötute leibkondade puhul. Tööhõive säilitamiseks kehtestas Eesti mõjutatud ettevõtetele eritoetusena ajutise lühendatud tööaja korra. See meede kehtib kaks kuud, mis ei pruugi olla piisav kriisi mõju leevendamiseks, kuna raskused võivad kesta kauem ja jõuda mõne majandussektorini hilinemisega. COVID-19 pandeemia süvendas raskusi taskukohaste ja kättesaadavate sotsiaalteenuste, sealhulgas pikaajalise hoolduse teenuste pakkumisel, eelkõige eakate, puuetega inimeste ja madalapalgaliste puhul. Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste integreeritud osutamise kavast kinnipidamine aitaks neid probleeme lahendada. Oluline on tagada sotsiaalpartnerite sisuline ja õigeaegne kaasamine väljumis- ja taastamisprotsessi kavandamisse, suurendades samal ajal nende suutlikkust seda teha.

| (19) | COVID-19 kriis mõjutas Eesti ettevõtteid paljudes sektorites, kuid kõige rohkem on kannatada saanud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Negatiivne mõju majandustegevusele ei tulenenud mitte üksnes piirangutest, vaid ka väiksemast nõudlusest eksporditurgudel ja häiretest ülemaailmsetes väärtusahelates. Valitsuse võetud likviidsustoetuse meetmed on kavandatud mõju leevendamiseks, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on esmatähtis elujõuliste ettevõtete toetamiseks kõigis mõjutatud sektorites, tagades samal ajal pangandussektori vastupanuvõime. Maksude edasilükkamine ja maksepuhkus võivad samuti aidata parandada VKEde rahavooge. Lisaks sõltub majanduse taastumine sellest, kui hästi on investeeringud suunatud. Praegune kriis tõi esile, kuivõrd olulised on digi- ja uuenduslikud lahendused majandustegevuse jätkumise tagamise seisukohast. Kuigi e-valitsus on hästi toiminud, aitaks VKEde edasine digitaliseerimine suurendada nende vastupanuvõimet ja kiirendada majanduse taastumist, tuues keskpikas perspektiivis kaasa tootlikkuse kasvu. Viimastel aastatel on kogu majandust üha enam digitaliseeritud. Siiski on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtt töötlevas tööstuses seni olnud aeglane. Kuigi 2019. aastal Eesti üldised innovatsioonitulemused paranesid, on teaduspõhine innovatsioonisuutlikkus ja -tegevus ettevõtlussektoris endiselt tagasihoidlik. Teadustegevusel põhinev innovatsioon ja uuenduslike lahenduste kasutuselevõtt ettevõtetes võivad parandada riigi konkurentsivõimet ja hoogustada majanduskasvu. Selleks et aidata ettevõtetel COVID-19 kriisist taastuda, on oluline tagada hea juurdepääs rahastamisele, sealhulgas idufirmade puhul omakapitali kaudu rahastamisele. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 kriis mõjutas Eesti ettevõtteid paljudes sektorites, kuid kõige rohkem on kannatada saanud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Negatiivne mõju majandustegevusele ei tulenenud mitte üksnes piirangutest, vaid ka väiksemast nõudlusest eksporditurgudel ja häiretest ülemaailmsetes väärtusahelates. Valitsuse võetud likviidsustoetuse meetmed on kavandatud mõju leevendamiseks, kuid nende kiire ja tõhus rakendamine on esmatähtis elujõuliste ettevõtete toetamiseks kõigis mõjutatud sektorites, tagades samal ajal pangandussektori vastupanuvõime. Maksude edasilükkamine ja maksepuhkus võivad samuti aidata parandada VKEde rahavooge. Lisaks sõltub majanduse taastumine sellest, kui hästi on investeeringud suunatud. Praegune kriis tõi esile, kuivõrd olulised on digi- ja uuenduslikud lahendused majandustegevuse jätkumise tagamise seisukohast. Kuigi e-valitsus on hästi toiminud, aitaks VKEde edasine digitaliseerimine suurendada nende vastupanuvõimet ja kiirendada majanduse taastumist, tuues keskpikas perspektiivis kaasa tootlikkuse kasvu. Viimastel aastatel on kogu majandust üha enam digitaliseeritud. Siiski on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtt töötlevas tööstuses seni olnud aeglane. Kuigi 2019. aastal Eesti üldised innovatsioonitulemused paranesid, on teaduspõhine innovatsioonisuutlikkus ja -tegevus ettevõtlussektoris endiselt tagasihoidlik. Teadustegevusel põhinev innovatsioon ja uuenduslike lahenduste kasutuselevõtt ettevõtetes võivad parandada riigi konkurentsivõimet ja hoogustada majanduskasvu. Selleks et aidata ettevõtetel COVID-19 kriisist taastuda, on oluline tagada hea juurdepääs rahastamisele, sealhulgas idufirmade puhul omakapitali kaudu rahastamisele.

| (20) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Nagu eelkõige kajastatud Eesti riiklikus energia- ja kliimakavas, tugineb Eesti kestlik majanduskasv edusammudele CO2 heite vähendamisel, mis toimub CO2-mahukuse vähendamise kaudu energia-, transpordi- ja hoonesektoris, põlevkivitööstuse ümberkorraldamise kaudu ja ressursitootlikkuse parandamise, sealhulgas ringmajanduse ärimudelite rakendamise kaudu. Eesti ressursitootlikkus on üks madalamaid liidus, samas kui energiatarbimise tase on üle ELi keskmise. Riiklikku energia- ja kliimakava täiendava tervikliku ringmajanduse strateegia kehtestamine võiks aidata minna üle CO2 heite vähesele majandusele, vähendada põlevkivitööstuse negatiivset keskkonnamõju ja elavdada majandust. Eesti kui hõredalt asustatud äärealariigi puhul on hästi toimiv ja ühendatud transpordisüsteem majandustegevuse ja ekspordi seisukohast esmatähtis. Eesti transporditaristu puhul on probleeme ühenduvuse ja kestlikkusega. Raudteetransport ja ühendveod on endiselt vähe arenenud. Maanteetranspordist tulenev kasvuhoonegaaside heide on viimastel aastatel suurenenud ja taastuvenergia kasutamine transpordisektoris jääb allapoole riiklikke eesmärke. Rail Balticu projekt ja energiaühenduse projektid kuuluvad Eesti peamiste investeerimisprioriteetide hulka, mille eesmärk on parandada riigi energiaalast julgeolekut ja lõimumist siseturuga. Selliste investeerimisprojektide edendamine, milles võetakse arvesse keskkonna- ja kliimakaalutlusi, on majanduse kestliku taastamise ja piirkondlike erinevuste vähendamise seisukohast esmatähtis. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Eestil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Eestil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Nagu eelkõige kajastatud Eesti riiklikus energia- ja kliimakavas, tugineb Eesti kestlik majanduskasv edusammudele CO2 heite vähendamisel, mis toimub CO2-mahukuse vähendamise kaudu energia-, transpordi- ja hoonesektoris, põlevkivitööstuse ümberkorraldamise kaudu ja ressursitootlikkuse parandamise, sealhulgas ringmajanduse ärimudelite rakendamise kaudu. Eesti ressursitootlikkus on üks madalamaid liidus, samas kui energiatarbimise tase on üle ELi keskmise. Riiklikku energia- ja kliimakava täiendava tervikliku ringmajanduse strateegia kehtestamine võiks aidata minna üle CO2 heite vähesele majandusele, vähendada põlevkivitööstuse negatiivset keskkonnamõju ja elavdada majandust. Eesti kui hõredalt asustatud äärealariigi puhul on hästi toimiv ja ühendatud transpordisüsteem majandustegevuse ja ekspordi seisukohast esmatähtis. Eesti transporditaristu puhul on probleeme ühenduvuse ja kestlikkusega. Raudteetransport ja ühendveod on endiselt vähe arenenud. Maanteetranspordist tulenev kasvuhoonegaaside heide on viimastel aastatel suurenenud ja taastuvenergia kasutamine transpordisektoris jääb allapoole riiklikke eesmärke. Rail Balticu projekt ja energiaühenduse projektid kuuluvad Eesti peamiste investeerimisprioriteetide hulka, mille eesmärk on parandada riigi energiaalast julgeolekut ja lõimumist siseturuga. Selliste investeerimisprojektide edendamine, milles võetakse arvesse keskkonna- ja kliimakaalutlusi, on majanduse kestliku taastamise ja piirkondlike erinevuste vähendamise seisukohast esmatähtis. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Eestil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Eestil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (21) | Eesti pangandussektori seisund on üldiselt kindel, kuid rahapesuga seotud riskid püsivad. Kuigi on võetud meetmeid riskide piiramiseks mitteresidentide hoiuste vähendamise kaudu, ei hõlma riiklik riskihindamine muid tooteid, millega võivad kaasneda riskid, näiteks mitteresidentidest klientidele osutatavaid hoiuteenuseid. Riikliku riskihindamise ajakohastamine tagaks riskide asjakohase kindlakstegemise ja võimaldaks rakendada vajalikke maandamismeetmeid. Kuigi nõudeid mittejärgivate pankade ja makseasutuste suhtes on võetud järelevalvemeetmeid, on võimalik järelevalve ja jõustamise tulemuslikkust veelgi suurendada. Eelkõige ei ole veel vastu võetud õigusakte, millega tugevdatakse ennetavat raamistikku, tõhustatakse konfiskeerimist ning suurendatakse halduskaristusi. Rahapesujuhtumite uurimine edeneb aeglaselt. Eesti Finantsinspektsiooni suutlikkust ei ole veel piisavalt suurendatud ja riskipõhist lähenemisviisi järelevalvele ei ole veel täielikult rakendatud, eelkõige seoses temaatiliste kohapealsete kontrollidega. Rahapesu andmebüroo ja õiguskaitseasutuste vaheline teabevahetus ei ole piisavalt ennetavat laadi. |
| --- | --- |

(21)

Eesti pangandussektori seisund on üldiselt kindel, kuid rahapesuga seotud riskid püsivad. Kuigi on võetud meetmeid riskide piiramiseks mitteresidentide hoiuste vähendamise kaudu, ei hõlma riiklik riskihindamine muid tooteid, millega võivad kaasneda riskid, näiteks mitteresidentidest klientidele osutatavaid hoiuteenuseid. Riikliku riskihindamise ajakohastamine tagaks riskide asjakohase kindlakstegemise ja võimaldaks rakendada vajalikke maandamismeetmeid. Kuigi nõudeid mittejärgivate pankade ja makseasutuste suhtes on võetud järelevalvemeetmeid, on võimalik järelevalve ja jõustamise tulemuslikkust veelgi suurendada. Eelkõige ei ole veel vastu võetud õigusakte, millega tugevdatakse ennetavat raamistikku, tõhustatakse konfiskeerimist ning suurendatakse halduskaristusi. Rahapesujuhtumite uurimine edeneb aeglaselt. Eesti Finantsinspektsiooni suutlikkust ei ole veel piisavalt suurendatud ja riskipõhist lähenemisviisi järelevalvele ei ole veel täielikult rakendatud, eelkõige seoses temaatiliste kohapealsete kontrollidega. Rahapesu andmebüroo ja õiguskaitseasutuste vaheline teabevahetus ei ole piisavalt ennetavat laadi.

| (22) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (23) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Eesti kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Eesti kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (24) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Eesti tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(24)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Eesti tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (25) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Eesti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Eestile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Eesti eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Eesti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Eestile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Eesti eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (26) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Eestil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi juurdepääsetavust ja vastupidavust, sealhulgas võttes meetmeid tervishoiutöötajate nappuse leevendamiseks, tugevdades esmatasandi arstiabi ja tagades elutähtsate meditsiinitoodetega varustatuse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suurendada sotsiaalse turvavõrgu piisavust, sealhulgas töötushüvitiste katvuse laiendamise kaudu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige ettevõtete digitaliseerimisele, teadustegevusele ja innovatsioonile, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, ressursitõhususele ja säästvale transpordile, aidates järk-järgult vähendada majanduse CO2 heidet. Toetada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsioonisuutlikkust ning tagada piisav juurdepääs rahastamisele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Suurendada jõupingutusi rahapesuvastase raamistiku tulemusliku järelevalve ja jõustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 30.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 24.

7

(8)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/39

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Iirimaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 2020. aasta aruanne Iirimaa kohta avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Iirimaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. See tasakaalustamatus on eelkõige seotud märkimisväärses mahus valitsemissektori võla, erasektori võla ja netoväliskohustustega. |
| --- | --- |

(2)

2020. aasta aruanne Iirimaa kohta avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Iirimaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Iirimaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. See tasakaalustamatus on eelkõige seotud märkimisväärses mahus valitsemissektori võla, erasektori võla ja netoväliskohustustega.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Iirimaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Iirimaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Iirimaal suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Iirimaal suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Iirimaa esitas 21. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Iirimaa esitas 21. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Iirimaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Iirimaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 7,4 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,1 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 58,8 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 69,1 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 7,4 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,1 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 58,8 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 69,1 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Iirimaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht ligikaudu 2,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tööhõive- ja töötustoetust kaheteistkümne nädala jooksul (ligikaudu 1,4 % SKPst) ning lisakulutusi tervishoiusüsteemi suutlikkuse ja juurdepääsetavuse suurendamiseks (ligikaudu 0,6 % SKPst). Lisaks on Iirimaa teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad krediidigarantiisid ja erinevaid laenuskeeme, intresside ja trahvide peatamist tööandjate teatavate hilinenud maksete puhul, võlgade sissenõudmise peatamist ja kuni kolme kuu pikkuseid maksepuhkuseid ärilaenude korral. 2. mail 2020 teatas valitsus uuest ettevõtjatele suunatud võla- ja omakapitalitoetuste paketist, mille maht on ligikaudu 2 % SKPst ja mida ei ole 2020. aasta stabiilsusprogrammis ega komisjoni prognoosis arvesse võetud. Üldiselt on Iirimaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Iirimaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht ligikaudu 2,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tööhõive- ja töötustoetust kaheteistkümne nädala jooksul (ligikaudu 1,4 % SKPst) ning lisakulutusi tervishoiusüsteemi suutlikkuse ja juurdepääsetavuse suurendamiseks (ligikaudu 0,6 % SKPst). Lisaks on Iirimaa teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad krediidigarantiisid ja erinevaid laenuskeeme, intresside ja trahvide peatamist tööandjate teatavate hilinenud maksete puhul, võlgade sissenõudmise peatamist ja kuni kolme kuu pikkuseid maksepuhkuseid ärilaenude korral. 2. mail 2020 teatas valitsus uuest ettevõtjatele suunatud võla- ja omakapitalitoetuste paketist, mille maht on ligikaudu 2 % SKPst ja mida ei ole 2020. aasta stabiilsusprogrammis ega komisjoni prognoosis arvesse võetud. Üldiselt on Iirimaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Iirimaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,6 % SKPst ja 2021. aastal –2,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 66,4 %ni SKPst ja 2021. aastal 66,7 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Iirimaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,6 % SKPst ja 2021. aastal –2,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 66,4 %ni SKPst ja 2021. aastal 66,7 %ni SKPst.

| (15) | Kuna Iirimaa kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Iirimaa kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | COVID-19 pandeemia mõjutas Iirimaad 2020. aasta esimesel poolel tugevalt, pannes tervishoiusüsteemi äärmiselt suure surve alla. Iirimaa võttis tervishoiusüsteemi tugevdamiseks kiireloomulisi meetmeid ja pandeemia vastu võitlemiseks piiramismeetmeid, mis on teatavates sektorites majandustegevust oluliselt kärpinud. Lisaks võttis valitsus mitmesuguseid majanduslikke meetmeid, et leevendada COVID-19 kriisi tagajärgi nii palju kui võimalik. Need hõlmasid palgatoetuskavasid töökohtade kaitseks, sotsiaaltoetusi, rendi tõstmise ja väljatõstmise ajutist keeldu ning likviidsus- ja krediiditoetusmeetmeid ettevõtetele. Kuigi nende meetmete eesmärk on leevendada pandeemiast tulenevat majandusšokki, on tootmismahu märkimisväärse vähenemise, pankrottide ja maksejõuetuse ning töötuse ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu suurenemise oht endiselt suur. |
| --- | --- |

(16)

COVID-19 pandeemia mõjutas Iirimaad 2020. aasta esimesel poolel tugevalt, pannes tervishoiusüsteemi äärmiselt suure surve alla. Iirimaa võttis tervishoiusüsteemi tugevdamiseks kiireloomulisi meetmeid ja pandeemia vastu võitlemiseks piiramismeetmeid, mis on teatavates sektorites majandustegevust oluliselt kärpinud. Lisaks võttis valitsus mitmesuguseid majanduslikke meetmeid, et leevendada COVID-19 kriisi tagajärgi nii palju kui võimalik. Need hõlmasid palgatoetuskavasid töökohtade kaitseks, sotsiaaltoetusi, rendi tõstmise ja väljatõstmise ajutist keeldu ning likviidsus- ja krediiditoetusmeetmeid ettevõtetele. Kuigi nende meetmete eesmärk on leevendada pandeemiast tulenevat majandusšokki, on tootmismahu märkimisväärse vähenemise, pankrottide ja maksejõuetuse ning töötuse ja vaesuse ohus olevate inimeste arvu suurenemise oht endiselt suur.

| (17) | Enne COVID-19 pandeemiat töötasid haiglad juba peaaegu täisvõimsusel, kusjuures aktiivravi voodikohtade täituvus oli OECD riikides üks kõrgemaid. Selle peamiseks põhjuseks oli üldise juurdepääsu puudumine esmatasandi tervishoiule ja märkimisväärne sõltuvus haiglaravist. Töölevõtmise ja töölhoidmisega seotud probleemid on põhjustanud õendustöötajate nappust teatavates piirkondades ja haiglates. Pikaajalist koduhooldust pakuti ebapiisavalt ja on esinenud vajakajäämisi sellega seotud seadusjärgsete õiguste puhul, kusjuures poliitikaga stimuleeritakse hooldusasutuste kasutamist. COVID-19 on avaldanud tervishoiusüsteemile enneolematut survet. Õigeaegselt on võetud erakorralisi meetmeid haiglate suutlikkuse suurendamiseks ja ajutiste universaalsete tervishoiuteenuste osutamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Iirimaa siiski tegelema oma tervishoiusüsteemi struktuurselt piiratud tõhususe, paindlikkuse, vastupidavuse ja juurdepääsetavusega. Ambitsioonika Sláintecare’i reformiga kavatsetakse luua kõigile kättesaadav ja jätkusuutlik tervishoiusüsteem. Selle rakendamise kavad vajavad aga veel täiustamist vahe-eesmärkide osas, millega selgitatakse rakendusperioodil tehtavaid edusamme seoses riikliku esmatasandi tervishoiu kättesaadavusega, kuni see on tagatud kõigile. Selgete vahe-eesmärkide ja tähtaegade ning tugeva järelevalveraamistiku kindlaksmääramine võib aidata kaasa üldise kättesaadavuse õigeaegsele rakendamisele. Pikaajalise hoolduse reformide rakendamine, sealhulgas uued tööviisid kogukonnas koduhoolduse toetamise ja hooldusressursside ümberkorraldamise kaudu võivad nõuda ülevaate koostamist olemasolevatest rajatistest, nõudluse tulevase kasvu prognoose ja vastavat vajakajäämiste analüüsi, mille järel koostatakse tegevuskava. |
| --- | --- |

(17)

Enne COVID-19 pandeemiat töötasid haiglad juba peaaegu täisvõimsusel, kusjuures aktiivravi voodikohtade täituvus oli OECD riikides üks kõrgemaid. Selle peamiseks põhjuseks oli üldise juurdepääsu puudumine esmatasandi tervishoiule ja märkimisväärne sõltuvus haiglaravist. Töölevõtmise ja töölhoidmisega seotud probleemid on põhjustanud õendustöötajate nappust teatavates piirkondades ja haiglates. Pikaajalist koduhooldust pakuti ebapiisavalt ja on esinenud vajakajäämisi sellega seotud seadusjärgsete õiguste puhul, kusjuures poliitikaga stimuleeritakse hooldusasutuste kasutamist. COVID-19 on avaldanud tervishoiusüsteemile enneolematut survet. Õigeaegselt on võetud erakorralisi meetmeid haiglate suutlikkuse suurendamiseks ja ajutiste universaalsete tervishoiuteenuste osutamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Iirimaa siiski tegelema oma tervishoiusüsteemi struktuurselt piiratud tõhususe, paindlikkuse, vastupidavuse ja juurdepääsetavusega. Ambitsioonika Sláintecare’i reformiga kavatsetakse luua kõigile kättesaadav ja jätkusuutlik tervishoiusüsteem. Selle rakendamise kavad vajavad aga veel täiustamist vahe-eesmärkide osas, millega selgitatakse rakendusperioodil tehtavaid edusamme seoses riikliku esmatasandi tervishoiu kättesaadavusega, kuni see on tagatud kõigile. Selgete vahe-eesmärkide ja tähtaegade ning tugeva järelevalveraamistiku kindlaksmääramine võib aidata kaasa üldise kättesaadavuse õigeaegsele rakendamisele. Pikaajalise hoolduse reformide rakendamine, sealhulgas uued tööviisid kogukonnas koduhoolduse toetamise ja hooldusressursside ümberkorraldamise kaudu võivad nõuda ülevaate koostamist olemasolevatest rajatistest, nõudluse tulevase kasvu prognoose ja vastavat vajakajäämiste analüüsi, mille järel koostatakse tegevuskava.

| (18) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,4 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 7 %ni. Valitsus on pandeemiale reageerimiseks kasutanud suures ulatuses sissetulekuid ja tööhõivet toetavat poliitikat, eelkõige lühendatud tööaja kavasid, mida tuleks jätkuvalt kiiresti rakendada. Kavad on vaja läbi vaadata ja nende kohaldamist tuleks vajaduse korral pikendada, et aidata hoida inimesi tööhõives või säilitada neile sissetulek. Madala tööhõivega leibkondades elavate inimeste suhteliselt suur arv nõuab täiendavaid jõupingutusi, et edendada individuaalseid aktiveerimisstrateegiaid. Iirimaa ees seisvad probleemid seoses vaesuse, töökohtade kvaliteedi ja tööhõivetoetusega, sealhulgas puuetega inimestele, püsivad ning pandeemia teravdab neid tõenäoliselt veelgi. Koostöös sotsiaalpartneritega kutsutakse praeguses olukorras üles jätkama jõupingutusi oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks, et vastata tööturu muutuvatele vajadustele ning valmistada tööjõudu ette kliima, energia ja ringmajandusega seotud üleminekuks. Eluasemesektoris on tuvastatud oskuste nappus, kuid ülemineku edenedes on oodata ka teiste tegurite puudust. COVID-19 pandeemiat arvestades on oluline tagada, et hariduse ja töö digitaliseerimine ei suurendaks hariduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,4 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 7 %ni. Valitsus on pandeemiale reageerimiseks kasutanud suures ulatuses sissetulekuid ja tööhõivet toetavat poliitikat, eelkõige lühendatud tööaja kavasid, mida tuleks jätkuvalt kiiresti rakendada. Kavad on vaja läbi vaadata ja nende kohaldamist tuleks vajaduse korral pikendada, et aidata hoida inimesi tööhõives või säilitada neile sissetulek. Madala tööhõivega leibkondades elavate inimeste suhteliselt suur arv nõuab täiendavaid jõupingutusi, et edendada individuaalseid aktiveerimisstrateegiaid. Iirimaa ees seisvad probleemid seoses vaesuse, töökohtade kvaliteedi ja tööhõivetoetusega, sealhulgas puuetega inimestele, püsivad ning pandeemia teravdab neid tõenäoliselt veelgi. Koostöös sotsiaalpartneritega kutsutakse praeguses olukorras üles jätkama jõupingutusi oskuste täiendamiseks ja ümberõppeks, et vastata tööturu muutuvatele vajadustele ning valmistada tööjõudu ette kliima, energia ja ringmajandusega seotud üleminekuks. Eluasemesektoris on tuvastatud oskuste nappus, kuid ülemineku edenedes on oodata ka teiste tegurite puudust. COVID-19 pandeemiat arvestades on oluline tagada, et hariduse ja töö digitaliseerimine ei suurendaks hariduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust.

| (19) | Valitsus on rakendanud eluasemete pakkumise toetamiseks mitmesuguseid meetmeid, mis on aidanud 2019. aasta septembrile eelnenud kahe aasta jooksul suurendada eluasemete iga-aastast valmimist peaaegu 57 %. Koos tõhusate makrotasandi usaldatavuse meetmega näib see olevat aidanud piirata eluasemehindade inflatsiooni. Eluasemete valmimine ei vasta siiski ikka veel nõudlusele. Eluasemete taskukohasus on paljude kodumajapidamiste jaoks probleem ja üürisektori inflatsioon on püsivalt kiire. Parem taristu koos ruumilise planeerimisega võib olla eluasemete pakkumise parandamisel otsustava tähtsusega. Lisaks võib vabade kruntide maksu halduslike puuduste kõrvaldamine aidata keskpikas perspektiivis suurendada eluasemete taskukohasust. Sotsiaaleluasemete nappus on endiselt oluline väljakutse kaasatuse edendamisel, sealhulgas kõige haavatavamate jaoks. Hiljutised poliitikameetmed on kiirendanud sotsiaaleluasemete pakkumist, kuid 2019. aasta juunis oli Iirimaal sotsiaaleluasemete ootenimekirjades ikka veel ligikaudu 68 700 leibkonda. Praegu ootejärjekorras olevate leibkondade ja võimalike uute taotlejate vajaduste rahuldamiseks on vaja lisajõupingutusi. Iirimaal registreeritud umbes 10 000 kodutust on 3 500 lapsed. See tekitab muret süveneva ebavõrdsuse, juurdunud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtude pärast. Üksikvanemad kuuluvad nende rühmade hulka, keda kodutus kõige rohkem mõjutab. Püsivad märkimisväärsed piirkondlikud ja linnadevahelised erinevused: 69 % kõigist kodututest täiskasvanutest oli koondunud Suur-Dublini piirkonda. |
| --- | --- |

(19)

Valitsus on rakendanud eluasemete pakkumise toetamiseks mitmesuguseid meetmeid, mis on aidanud 2019. aasta septembrile eelnenud kahe aasta jooksul suurendada eluasemete iga-aastast valmimist peaaegu 57 %. Koos tõhusate makrotasandi usaldatavuse meetmega näib see olevat aidanud piirata eluasemehindade inflatsiooni. Eluasemete valmimine ei vasta siiski ikka veel nõudlusele. Eluasemete taskukohasus on paljude kodumajapidamiste jaoks probleem ja üürisektori inflatsioon on püsivalt kiire. Parem taristu koos ruumilise planeerimisega võib olla eluasemete pakkumise parandamisel otsustava tähtsusega. Lisaks võib vabade kruntide maksu halduslike puuduste kõrvaldamine aidata keskpikas perspektiivis suurendada eluasemete taskukohasust. Sotsiaaleluasemete nappus on endiselt oluline väljakutse kaasatuse edendamisel, sealhulgas kõige haavatavamate jaoks. Hiljutised poliitikameetmed on kiirendanud sotsiaaleluasemete pakkumist, kuid 2019. aasta juunis oli Iirimaal sotsiaaleluasemete ootenimekirjades ikka veel ligikaudu 68 700 leibkonda. Praegu ootejärjekorras olevate leibkondade ja võimalike uute taotlejate vajaduste rahuldamiseks on vaja lisajõupingutusi. Iirimaal registreeritud umbes 10 000 kodutust on 3 500 lapsed. See tekitab muret süveneva ebavõrdsuse, juurdunud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtude pärast. Üksikvanemad kuuluvad nende rühmade hulka, keda kodutus kõige rohkem mõjutab. Püsivad märkimisväärsed piirkondlikud ja linnadevahelised erinevused: 69 % kõigist kodututest täiskasvanutest oli koondunud Suur-Dublini piirkonda.

| (20) | Iirimaa pangandussüsteem on Iirimaa ettevõtjate jaoks oluline likviidsuse allikas. Õigeaegne juurdepääs laenudele võib osutuda keeruliseks nii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kui ka tagatiseta ja laenuandjaga olemasolevat suhet mitteomavate ettevõtjate jaoks. Iirimaa ametiasutused ja pangad on võtnud mitmeid meetmeid, et leevendada ettevõtete ja kodumajapidamiste finantsraskusi. On oluline, et need meetmed pakuksid vajalikku likviidsust ja edendaksid jätkusuutlikke restruktureerimislahendusi laenuvõtjatele, kelle finantsraskused on rangelt seotud puhanguga ja kelle elujõulisus peaks seega pärast üleminekuperioodi taastuma. Ainult selline tasakaalustatud lähenemisviis saab aidata ettevõtetel ja kodumajapidamistel toime tulla ajutiste probleemidega, kahjustamata (juba nõrka) kasumlikkust ja Iirimaa viimastel aastatel tehtud uusi edusamme pangandussektori finantsstabiilsuse parandamisel. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(20)

Iirimaa pangandussüsteem on Iirimaa ettevõtjate jaoks oluline likviidsuse allikas. Õigeaegne juurdepääs laenudele võib osutuda keeruliseks nii väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kui ka tagatiseta ja laenuandjaga olemasolevat suhet mitteomavate ettevõtjate jaoks. Iirimaa ametiasutused ja pangad on võtnud mitmeid meetmeid, et leevendada ettevõtete ja kodumajapidamiste finantsraskusi. On oluline, et need meetmed pakuksid vajalikku likviidsust ja edendaksid jätkusuutlikke restruktureerimislahendusi laenuvõtjatele, kelle finantsraskused on rangelt seotud puhanguga ja kelle elujõulisus peaks seega pärast üleminekuperioodi taastuma. Ainult selline tasakaalustatud lähenemisviis saab aidata ettevõtetel ja kodumajapidamistel toime tulla ajutiste probleemidega, kahjustamata (juba nõrka) kasumlikkust ja Iirimaa viimastel aastatel tehtud uusi edusamme pangandussektori finantsstabiilsuse parandamisel. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

| (21) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduse taaskäivitamiseks on vaja, et Iirimaa teeks oma ambitsioonikate keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute osas edusamme. Iirimaa on CO2 heite vähendamisel seni maha jäänud. Kasvuhoonegaaside heide transpordisektoris ja hoonetes on suur ning jätkuvalt tõusuteel. Iirimaa ei täida 2020. aasta energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärke. Iirimaa sõltub energiaimpordist ja kuulub kõige kõrgema elektrihinnaga liikmesriikide hulka, mis võib negatiivselt mõjutada nii keskkonda kui ka ettevõtjate konkurentsivõimet. Iirimaa ümberkujundamine kliimaneutraalseks majanduseks nõuab pika aja jooksul märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid muu hulgas taastuvenergiasse, elektritaristusse, energiatõhususse ja säästvasse transporti. Kliimameetmete tegevuskava on usaldusväärne algatus heitkoguste trajektoori muutmiseks. Selle poliitika ja meetmete tõhus ja jätkusuutlik rakendamine on vajalik, et muuta ambitsioonid konkreetseteks tulemusteks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Iirimaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Iirimaal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduse taaskäivitamiseks on vaja, et Iirimaa teeks oma ambitsioonikate keskkonna-, kliima-, energia- ja taristuinvesteeringute osas edusamme. Iirimaa on CO2 heite vähendamisel seni maha jäänud. Kasvuhoonegaaside heide transpordisektoris ja hoonetes on suur ning jätkuvalt tõusuteel. Iirimaa ei täida 2020. aasta energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärke. Iirimaa sõltub energiaimpordist ja kuulub kõige kõrgema elektrihinnaga liikmesriikide hulka, mis võib negatiivselt mõjutada nii keskkonda kui ka ettevõtjate konkurentsivõimet. Iirimaa ümberkujundamine kliimaneutraalseks majanduseks nõuab pika aja jooksul märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid muu hulgas taastuvenergiasse, elektritaristusse, energiatõhususse ja säästvasse transporti. Kliimameetmete tegevuskava on usaldusväärne algatus heitkoguste trajektoori muutmiseks. Selle poliitika ja meetmete tõhus ja jätkusuutlik rakendamine on vajalik, et muuta ambitsioonid konkreetseteks tulemusteks. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Iirimaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumil. See võimaldaks Iirimaal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (22) | Iirimaa jõupingutused vähendada oma välis- ja kodumaiste sektorite tootlikkuse erinevust on endiselt loiud. Oodatud on otsetoetus murrangulise tehnoloogia innovatsioonifondi kaudu ettevõtete ja riiklike uurimiskeskuste vaheliseks koostööks, näiteks tööstuse – sealhulgas VKEde – ja teadusasutuste vaheliste koostööprojektide kaudu. Kuigi Iirimaa annab ettevõtetele suhteliselt suurt riiklikku toetust, rakendatakse seda peamiselt teadus- ja arendustegevuse maksukrediidi kava kaudu. Hiljutised muudatused 2020. aasta eelarves suurendavad küll maksukrediidi atraktiivsust VKEde jaoks, kuid pigem on see kasulik suurematele hargmaistele ettevõtjatele. Iirimaa tulevaste töökohtade raamistikus on kindlaks määratud peamised meetmed, mis võiksid aidata kõrvaldada riigisisese majanduse nõrkusi, eriti algatused kodumaiste ettevõtete, eelkõige VKEde tootlikkuse suurendamiseks. Oluline on nende meetmete tõhus rakendamine. Kriis tõi esile ka VKEde digitaliseerimisvajadused, mis on eelkõige seotud kaugtöölahenduste, töötajate koolitamise ja küberturvalisusega. Digitaristu on oluline VKEde tootlikkuse suurendamiseks ja ettevõtluse edendamiseks. Ülikiire lairibaühendus on kättesaadav ainult 5 %-le maapiirkondade hoonetest, mis on tunduvalt alla liidu keskmise (29 %), ning Iirimaa on ka üks kõige kallima püsivõrgu lairibaühendusega liikmesriike. Kuna riikliku lairibaühenduse kava raames on sõlmitud leping suurte avaliku sektori investeeringute tegemiseks eesmärgiga vähendada taristu puudujääke, on oluline tähelepanelikult jälgida avaliku sektori toetatava ülikiire lairibavõrgu kasutuselevõttu ja tagada selle õigeaegne rakendamine, eelkõige maapiirkondades. |
| --- | --- |

(22)

Iirimaa jõupingutused vähendada oma välis- ja kodumaiste sektorite tootlikkuse erinevust on endiselt loiud. Oodatud on otsetoetus murrangulise tehnoloogia innovatsioonifondi kaudu ettevõtete ja riiklike uurimiskeskuste vaheliseks koostööks, näiteks tööstuse – sealhulgas VKEde – ja teadusasutuste vaheliste koostööprojektide kaudu. Kuigi Iirimaa annab ettevõtetele suhteliselt suurt riiklikku toetust, rakendatakse seda peamiselt teadus- ja arendustegevuse maksukrediidi kava kaudu. Hiljutised muudatused 2020. aasta eelarves suurendavad küll maksukrediidi atraktiivsust VKEde jaoks, kuid pigem on see kasulik suurematele hargmaistele ettevõtjatele. Iirimaa tulevaste töökohtade raamistikus on kindlaks määratud peamised meetmed, mis võiksid aidata kõrvaldada riigisisese majanduse nõrkusi, eriti algatused kodumaiste ettevõtete, eelkõige VKEde tootlikkuse suurendamiseks. Oluline on nende meetmete tõhus rakendamine. Kriis tõi esile ka VKEde digitaliseerimisvajadused, mis on eelkõige seotud kaugtöölahenduste, töötajate koolitamise ja küberturvalisusega. Digitaristu on oluline VKEde tootlikkuse suurendamiseks ja ettevõtluse edendamiseks. Ülikiire lairibaühendus on kättesaadav ainult 5 %-le maapiirkondade hoonetest, mis on tunduvalt alla liidu keskmise (29 %), ning Iirimaa on ka üks kõige kallima püsivõrgu lairibaühendusega liikmesriike. Kuna riikliku lairibaühenduse kava raames on sõlmitud leping suurte avaliku sektori investeeringute tegemiseks eesmärgiga vähendada taristu puudujääke, on oluline tähelepanelikult jälgida avaliku sektori toetatava ülikiire lairibavõrgu kasutuselevõttu ja tagada selle õigeaegne rakendamine, eelkõige maapiirkondades.

| (23) | Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Iirimaa on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tavade vastu võitlemiseks, rakendades rahvusvahelisi ja Euroopa tasandil kokkulepitud algatusi ning võttes riiklikul tasandil lisameetmeid. Litsentsitasude ja dividendide suur osakaal SKPst viitab siiski sellele, et Iirimaa maksueeskirju kasutavad agressiivse maksuplaneerimisega tegelevad äriühingud ning tuleb hinnata riiklike meetmete tõhusust. Maksubaasi laiendamine muudaks tulu majanduslike kõikumiste ja idiosünkraatiliste šokkide suhtes vastupidavamaks ning tugevdaks automaatsete stabilisaatorite toimimist. Äriühingu tulumaksu suur kontsentratsioon, mille puhul kümne suurima ettevõtte maksud moodustavad 45 % äriühingu tulumaksust, nende volatiilsus ja võimalik ajutine iseloom ning nende kasvav osakaal kogu maksutulus (2018. aastal oli see rekordilised 18,7 %) rõhutavad ohtu, et jooksvate püsikulude rahastamisel tuginetakse liigselt nendele tuludele. |
| --- | --- |

(23)

Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Iirimaa on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tavade vastu võitlemiseks, rakendades rahvusvahelisi ja Euroopa tasandil kokkulepitud algatusi ning võttes riiklikul tasandil lisameetmeid. Litsentsitasude ja dividendide suur osakaal SKPst viitab siiski sellele, et Iirimaa maksueeskirju kasutavad agressiivse maksuplaneerimisega tegelevad äriühingud ning tuleb hinnata riiklike meetmete tõhusust. Maksubaasi laiendamine muudaks tulu majanduslike kõikumiste ja idiosünkraatiliste šokkide suhtes vastupidavamaks ning tugevdaks automaatsete stabilisaatorite toimimist. Äriühingu tulumaksu suur kontsentratsioon, mille puhul kümne suurima ettevõtte maksud moodustavad 45 % äriühingu tulumaksust, nende volatiilsus ja võimalik ajutine iseloom ning nende kasvav osakaal kogu maksutulus (2018. aastal oli see rekordilised 18,7 %) rõhutavad ohtu, et jooksvate püsikulude rahastamisel tuginetakse liigselt nendele tuludele.

| (24) | Vaatamata jõupingutustele oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks, seisab Iirimaa endiselt silmitsi riskidega, mis tulenevad tema rahvusvahelisele keskkonnale orienteeritud majandusest, mis hõlmab märkimisväärset välismaiste otseinvesteeringute sissevoolu, ning välissponsoritega sisse seatud keerukatest õiguslikest struktuuridest. Riiklik riskihindamine vaadati läbi, et paremini kajastada ettevõtetele ja usaldusfondidele teenuste osutamises osalevate spetsialistide tegelikku riskipositsiooni. Nende spetsialistide ebapiisav arusaam riskipositsioonist toob kaasa selle, et kahtlastest tehingutest teatatakse vähe. Järelevalve intensiivsus on nende probleemide lahendamiseks ebapiisav ega põhine riskipõhisel lähenemisviisil. See pärsib rahapesuvastase raamistiku tõhusust. Äriühingute jaoks on loodud tegelike tulusaajate riiklik register, et piirata salastatust ja teha kindlaks tegelikud tulusaajad. Esitatud teabe kvaliteeti ja registri tõhusust tuleb aja jooksul jälgida. |
| --- | --- |

(24)

Vaatamata jõupingutustele oma rahapesuvastase raamistiku tugevdamiseks, seisab Iirimaa endiselt silmitsi riskidega, mis tulenevad tema rahvusvahelisele keskkonnale orienteeritud majandusest, mis hõlmab märkimisväärset välismaiste otseinvesteeringute sissevoolu, ning välissponsoritega sisse seatud keerukatest õiguslikest struktuuridest. Riiklik riskihindamine vaadati läbi, et paremini kajastada ettevõtetele ja usaldusfondidele teenuste osutamises osalevate spetsialistide tegelikku riskipositsiooni. Nende spetsialistide ebapiisav arusaam riskipositsioonist toob kaasa selle, et kahtlastest tehingutest teatatakse vähe. Järelevalve intensiivsus on nende probleemide lahendamiseks ebapiisav ega põhine riskipõhisel lähenemisviisil. See pärsib rahapesuvastase raamistiku tõhusust. Äriühingute jaoks on loodud tegelike tulusaajate riiklik register, et piirata salastatust ja teha kindlaks tegelikud tulusaajad. Esitatud teabe kvaliteeti ja registri tõhusust tuleb aja jooksul jälgida.

| (25) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (26) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Iirimaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Iirimaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (27) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Iirimaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(27)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Iirimaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (28) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Iirimaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Iirimaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Iirimaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Iirimaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Iirimaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Iirimaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (29) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (30) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4, |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4,

SOOVITAB Iirimaal võtta aastatel 2020–2021 järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi kättesaadavust ja tugevdada selle vastupanuvõimet, sealhulgas reageerides tervishoiutöötajate vajadustele ja tagades esmatasandi tervishoiu üldise kättesaadavuse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetada tööhõivet oskuste arendamise kaudu. Tegeleda digilõhe ohuga, sealhulgas haridussektoris. Suurendada sotsiaal- ja taskukohaste eluasemete pakkumist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jätkata ettevõtjate, eriti VKEde toetamist eelkõige nende likviidsust tagavate meetmete kaudu. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeerimisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele, säästvale ühistranspordile, veevarustusele ja -käitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning digitaristule. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laiendada maksubaasi. Tõhustada meetmeid, et tegeleda maksusüsteemi nende aspektidega, mis võimaldavad agressiivset maksuplaneerimist, sealhulgas välismaale tehtavate maksete puhul. Tagada rahapesuvastase raamistiku tõhus järelevalve ja jõustamine seoses usaldus- ja äriühinguteenuseid osutavate spetsialistidega. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 35.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/46

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Kreeka kohta. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel ja Kreeka edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Kreekal esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on kindlakstehtud tasakaalustamatus seotud suure valitsemissektori võlaga, viivislaenude suure osakaaluga pankade bilansis ja välissektoriga, arvestades ka endiselt väikest potentsiaalset kasvu ja suurt tööpuudust. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Kreeka kohta. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel ja Kreeka edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Kreekal esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on kindlakstehtud tasakaalustamatus seotud suure valitsemissektori võlaga, viivislaenude suure osakaaluga pankade bilansis ja välissektoriga, arvestades ka endiselt väikest potentsiaalset kasvu ja suurt tööpuudust.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Kreekat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Kreekat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu Kreeka piirkondades tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb märkimisväärne oht piirkondlike ja territoriaalsete erinevuste suurenemiseks Kreekas, mis süvendab juba täheldatud ja finantskriisi aastatel veelgi intensiivistunud suundumust, et erinevused pealinna ning eelkõige saare- ja mägipiirkondade vahel kasvavad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu Kreeka piirkondades tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb märkimisväärne oht piirkondlike ja territoriaalsete erinevuste suurenemiseks Kreekas, mis süvendab juba täheldatud ja finantskriisi aastatel veelgi intensiivistunud suundumust, et erinevused pealinna ning eelkõige saare- ja mägipiirkondade vahel kasvavad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 30. aprillil 2020 esitas Kreeka oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2020 esitas Kreeka oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Kreeka suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Kreeka suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 4,7 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,2 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 176,6 %ni SKPst, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 188,8 %ni SKPst, vähenedes taas 2021. aastal 176,8 %ni SKPst. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, nimelt pooleliolevad kohtuvaidlused ja avaliku teenindamise kohustused. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 4,7 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,2 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 176,6 %ni SKPst, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 188,8 %ni SKPst, vähenedes taas 2021. aastal 176,8 %ni SKPst. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, nimelt pooleliolevad kohtuvaidlused ja avaliku teenindamise kohustused. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Kreeka võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,4 % SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad ajutine majanduslik toetus palgatöötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, üksikettevõtetele ja teatavatele pandeemiast mõjutatud vabadele elukutsetele, tagasimakstavate ettemaksete tasumine vähenenud käibega äriühingutele, sotsiaalkindlustusmaksete tasumine töötajate eest, kelle tööleping on peatatud, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete, sealhulgas maksude osamaksete tasumise edasilükkamine vähemalt kolmeks kuuks kõigile COVID-19 pandeemiast mõjutatud äriühingutele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja palgatöötajatele, intressitoetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antud laenudelt ning suuremad tervishoiukulud. Lisaks on Kreeka teatavaks teinud meetmed, millel küll ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad pangalaenude toetamiseks rahalise tagatise andmist, mida jagatakse Kreeka Arengupanga kaudu. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse kõiki maksude edasilükkamisi ka likviidsusmeetmena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Kreeka võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Kreeka võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,4 % SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad ajutine majanduslik toetus palgatöötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, üksikettevõtetele ja teatavatele pandeemiast mõjutatud vabadele elukutsetele, tagasimakstavate ettemaksete tasumine vähenenud käibega äriühingutele, sotsiaalkindlustusmaksete tasumine töötajate eest, kelle tööleping on peatatud, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete, sealhulgas maksude osamaksete tasumise edasilükkamine vähemalt kolmeks kuuks kõigile COVID-19 pandeemiast mõjutatud äriühingutele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja palgatöötajatele, intressitoetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antud laenudelt ning suuremad tervishoiukulud. Lisaks on Kreeka teatavaks teinud meetmed, millel küll ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad pangalaenude toetamiseks rahalise tagatise andmist, mida jagatakse Kreeka Arengupanga kaudu. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse kõiki maksude edasilükkamisi ka likviidsusmeetmena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Kreeka võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,4 % SKPst ja 2021. aastal 2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 196,4 %ni ja 2021. aastal 182,6 %ni. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,4 % SKPst ja 2021. aastal 2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 196,4 %ni ja 2021. aastal 182,6 %ni.

| (15) | 20. mail 2020 esitas komisjon Kreeka kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

20. mail 2020 esitas komisjon Kreeka kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Mis puutub COVID-19 pandeemiasse, siis näib Kreeka õigeaegne reageerimine ja piirangute jõustamine olevat tõhus tegutsemisviis, võttes arvesse, et seni on kinnitust leidnud nakatumiste arv olnud üsna väike. Samas eeldatakse, et COVID-19 kriisi majanduslik mõju on tõsine, sest võrreldes teiste liikmesriikidega sõltub Kreeka suurel määral oma turismi- ja transpordisektorist. Turismisektoris võib Kreeka võrreldes 2019. aastaga kaotada suure osa tuludest. Turism on Kreeka majanduse kõige olulisem teenuste ekspordi osa ja moodustas 45 % teenuste ekspordist. Lisaks mõjutab nõudluse vähenemine eeldatavasti ka laevandussektorit, mille arvele langeb 40 % teenuste ekspordist, sest pandeemia tõttu ülemaailmne kaubandus aeglustub. Piirangumeetmete, väiksema netotulu ja suurenenud töötuse tõttu peaks sisenõudlus märkimisväärselt vähenema. |
| --- | --- |

(16)

Mis puutub COVID-19 pandeemiasse, siis näib Kreeka õigeaegne reageerimine ja piirangute jõustamine olevat tõhus tegutsemisviis, võttes arvesse, et seni on kinnitust leidnud nakatumiste arv olnud üsna väike. Samas eeldatakse, et COVID-19 kriisi majanduslik mõju on tõsine, sest võrreldes teiste liikmesriikidega sõltub Kreeka suurel määral oma turismi- ja transpordisektorist. Turismisektoris võib Kreeka võrreldes 2019. aastaga kaotada suure osa tuludest. Turism on Kreeka majanduse kõige olulisem teenuste ekspordi osa ja moodustas 45 % teenuste ekspordist. Lisaks mõjutab nõudluse vähenemine eeldatavasti ka laevandussektorit, mille arvele langeb 40 % teenuste ekspordist, sest pandeemia tõttu ülemaailmne kaubandus aeglustub. Piirangumeetmete, väiksema netotulu ja suurenenud töötuse tõttu peaks sisenõudlus märkimisväärselt vähenema.

| (17) | COVID-19 puhanguga silmitsi seistes käivitas Kreeka oma riikliku pandeemiakava ja kehtestas kiiresti enneolematute meetmete kogumi, sealhulgas range karantiini ja suhtlemisdistantsi hoidmise, eelkõige nende jaoks, kelle puhul kahtlustatakse kokkupuudet viirust kandvate inimestega. Ametiasutused võtsid majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks mitmesuguseid meetmeid, mille maht ulatub kuni 10,5 %ni SKPst 2020. aastal. Meetmed hõlmavad 5 % ulatuses SKPst fiskaalmeetmeid, mille netomõju eelarvele on 3,7 % SKPst, ning lisaks 1,9 % ulatuses SKPst ajutisi maksude edasilükkamisi ja rahalist tagatist kommertspankadele, mis võivad anda kuni 3,6 % SKPst täiendavaid uusi laene. Avalike tervishoiuteenuste sektor on saanud ühekordse 273 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, mis hõlmab näiteks 2 000 täiendava tervishoiusektoritöötaja palkamist, tervishoiuga seotud seadmete ja varustuse ostmist ning tugevdatud sõeluuringuid. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 puhanguga silmitsi seistes käivitas Kreeka oma riikliku pandeemiakava ja kehtestas kiiresti enneolematute meetmete kogumi, sealhulgas range karantiini ja suhtlemisdistantsi hoidmise, eelkõige nende jaoks, kelle puhul kahtlustatakse kokkupuudet viirust kandvate inimestega. Ametiasutused võtsid majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks mitmesuguseid meetmeid, mille maht ulatub kuni 10,5 %ni SKPst 2020. aastal. Meetmed hõlmavad 5 % ulatuses SKPst fiskaalmeetmeid, mille netomõju eelarvele on 3,7 % SKPst, ning lisaks 1,9 % ulatuses SKPst ajutisi maksude edasilükkamisi ja rahalist tagatist kommertspankadele, mis võivad anda kuni 3,6 % SKPst täiendavaid uusi laene. Avalike tervishoiuteenuste sektor on saanud ühekordse 273 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, mis hõlmab näiteks 2 000 täiendava tervishoiusektoritöötaja palkamist, tervishoiuga seotud seadmete ja varustuse ostmist ning tugevdatud sõeluuringuid.

| (18) | Jätkuvaks toimetulekuks COVID-19 pandeemiaga tuleb parandada tervishoiusüsteemi suutlikkust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Eratervishoiuteenuste otsemaksed ja mitteametlikud maksed, mis on tihedalt seotud haiglate ebatõhusa juhtimisega, on endiselt suured. See põhjustab ebavõrdsust. Endiselt on probleemiks juurdepääs tervishoiuteenustele ja inimeste endi väitel rahuldamata tervishoiuvajadused on ühed suurimad liidus, kusjuures esinevad suured erinevused sissetulekurühmade ja tööalase seisundi järgi. Omaosalusi ei ole piisavalt hinnatud, et kaitsta haavatavaid rühmi. Seda süvendab sageli liiga kallite ravimite ülepakkumine ja seega ka ületarbimine. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka ambitsioonikat esmatasandi arstiabi reformi, et tagada lühikeses perspektiivis juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele ning pikemas perspektiivis ulatuslik väravavahisüsteem kogu elanikkonnale. Esimesed märgid viitavad sellele, et see on kodanike kaitsmisel ja viiruse leviku piiramisel keskse tähtsusega, võimaldades kasutada ära süsteemi täielikku suutlikkust patsientide ravimiseks vastavalt nende vajadustele. Tervishoiukulutuste jaoks ei ole veel leitud jätkusuutlikku lahendust, sest riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagab peamiselt tagasinõuete süsteem, mis on ebapiisavate struktuurimeetmete tõttu üha suurema surve all. Hoolimata hiljuti võetud julgustavatest meetmetest on tsentraliseeritud hanked endiselt nõrgad. 2018. aastal olid avaliku sektori kulutused tervishoiule alla liidu keskmise, isegi kui võtta arvesse tagasinõuete väärtust, mis lisab ligikaudu 1 % SKPst. Tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime parandamiseks on vaja suuremat tõhusust ja täiendavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(18)

Jätkuvaks toimetulekuks COVID-19 pandeemiaga tuleb parandada tervishoiusüsteemi suutlikkust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Eratervishoiuteenuste otsemaksed ja mitteametlikud maksed, mis on tihedalt seotud haiglate ebatõhusa juhtimisega, on endiselt suured. See põhjustab ebavõrdsust. Endiselt on probleemiks juurdepääs tervishoiuteenustele ja inimeste endi väitel rahuldamata tervishoiuvajadused on ühed suurimad liidus, kusjuures esinevad suured erinevused sissetulekurühmade ja tööalase seisundi järgi. Omaosalusi ei ole piisavalt hinnatud, et kaitsta haavatavaid rühmi. Seda süvendab sageli liiga kallite ravimite ülepakkumine ja seega ka ületarbimine. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka ambitsioonikat esmatasandi arstiabi reformi, et tagada lühikeses perspektiivis juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele ning pikemas perspektiivis ulatuslik väravavahisüsteem kogu elanikkonnale. Esimesed märgid viitavad sellele, et see on kodanike kaitsmisel ja viiruse leviku piiramisel keskse tähtsusega, võimaldades kasutada ära süsteemi täielikku suutlikkust patsientide ravimiseks vastavalt nende vajadustele. Tervishoiukulutuste jaoks ei ole veel leitud jätkusuutlikku lahendust, sest riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagab peamiselt tagasinõuete süsteem, mis on ebapiisavate struktuurimeetmete tõttu üha suurema surve all. Hoolimata hiljuti võetud julgustavatest meetmetest on tsentraliseeritud hanked endiselt nõrgad. 2018. aastal olid avaliku sektori kulutused tervishoiule alla liidu keskmise, isegi kui võtta arvesse tagasinõuete väärtust, mis lisab ligikaudu 1 % SKPst. Tervishoiusüsteemi tulemuslikkuse, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime parandamiseks on vaja suuremat tõhusust ja täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (19) | On vaja meetmeid, et leevendada COVID-19 kriisi mõju töötajatele ja ettevõtetele. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 19,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 16,8 %ni. Kreeka on juba kehtestanud tööjõukulude vähendamise ajutise kava ettevõtetele, kelle tegevus on peatunud või tõsiselt mõjutatud, kaitstes samal ajal töölepinguid ja pakkudes asjaomastele töötajatele sissetulekutoetust. Samas tervikliku lühendatud tööaja kava rakendamine pakuks jätkusuutlikumat ja paindlikumat lahendust ning ametiasutused on selles suunas samme astunud, võttes vastu tööhõive toetamise kava SYN-ERGASIA, mis võetakse kasutusele 15. juunist kuni 15. oktoobrini 2020. Selline kava võimaldaks ettevõtetel vähendada tööaega vastavalt sellele, mil määral nende tegevus on piiratud, säilitades samal ajal tööstusharude tegevuse ja takistades ajutiste koondamiste muutumist struktuurseks. Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö laiendamine, mis on Kreekas võrreldes teiste liikmesriikidega seni olnud piiratud, aitaks samuti säilitada majandustegevust ja töökohti piirangute ja sotsiaalse distantseerumise ajal. |
| --- | --- |

(19)

On vaja meetmeid, et leevendada COVID-19 kriisi mõju töötajatele ja ettevõtetele. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 19,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 16,8 %ni. Kreeka on juba kehtestanud tööjõukulude vähendamise ajutise kava ettevõtetele, kelle tegevus on peatunud või tõsiselt mõjutatud, kaitstes samal ajal töölepinguid ja pakkudes asjaomastele töötajatele sissetulekutoetust. Samas tervikliku lühendatud tööaja kava rakendamine pakuks jätkusuutlikumat ja paindlikumat lahendust ning ametiasutused on selles suunas samme astunud, võttes vastu tööhõive toetamise kava SYN-ERGASIA, mis võetakse kasutusele 15. juunist kuni 15. oktoobrini 2020. Selline kava võimaldaks ettevõtetel vähendada tööaega vastavalt sellele, mil määral nende tegevus on piiratud, säilitades samal ajal tööstusharude tegevuse ja takistades ajutiste koondamiste muutumist struktuurseks. Paindliku töökorralduse, näiteks kaugtöö laiendamine, mis on Kreekas võrreldes teiste liikmesriikidega seni olnud piiratud, aitaks samuti säilitada majandustegevust ja töökohti piirangute ja sotsiaalse distantseerumise ajal.

| (20) | COVID-19 kriis võib taas halvendada suure osa elanikkonna sotsiaalset olukorda ja süvendada sissetulekute ebavõrdsust. Enne pandeemiapuhangut oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate Kreeka elanike osakaal endiselt üks suuremaid liidus, kusjuures lapsed ja tööealised inimesed on suuremas ohus kui eakad. Suureks probleemiks on olnud ka palgavaesus, juurdepääs taskukohasele eluasemele ja energiaostuvõimetus. Kriisi mõju leevendamiseks on äärmiselt oluline pakkuda piisavat sissetuleku asendust kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kellel on ebapiisav juurdepääs sotsiaalkaitsele. Samuti on oluline toetada kõige haavatavamaid inimesi, sealhulgas mitteaktiivseid inimesi ja deklareerimata töötajaid, tugevdades sotsiaalseid turvavõrgustikke. Kuna esineb tõenäosus, et rohkem inimesi hakkab taas sõltuma peamistest turvavõrkudest, on oluline parandada miinimumsissetulekutoetuse piisavust. Enim puudust kannatavatele ja haavatavatele rühmadele, sealhulgas puuetega inimestele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele, on vaja tagada ulatuslik juurdepääs sotsiaalteenustele. Lisaks ei ole pikaajalise hoolduse teenused piisavalt arenenud. Samuti peaks Kreeka veelgi edendama taskukohaste eluasemete kättesaadavust, eelkõige vaesuse ohus olevate leibkondade jaoks, võttes kasutusele näiteks haavatavate koduomanike hüpoteegiga abistamise kava. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 kriis võib taas halvendada suure osa elanikkonna sotsiaalset olukorda ja süvendada sissetulekute ebavõrdsust. Enne pandeemiapuhangut oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate Kreeka elanike osakaal endiselt üks suuremaid liidus, kusjuures lapsed ja tööealised inimesed on suuremas ohus kui eakad. Suureks probleemiks on olnud ka palgavaesus, juurdepääs taskukohasele eluasemele ja energiaostuvõimetus. Kriisi mõju leevendamiseks on äärmiselt oluline pakkuda piisavat sissetuleku asendust kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kellel on ebapiisav juurdepääs sotsiaalkaitsele. Samuti on oluline toetada kõige haavatavamaid inimesi, sealhulgas mitteaktiivseid inimesi ja deklareerimata töötajaid, tugevdades sotsiaalseid turvavõrgustikke. Kuna esineb tõenäosus, et rohkem inimesi hakkab taas sõltuma peamistest turvavõrkudest, on oluline parandada miinimumsissetulekutoetuse piisavust. Enim puudust kannatavatele ja haavatavatele rühmadele, sealhulgas puuetega inimestele, pagulastele ja varjupaigataotlejatele, on vaja tagada ulatuslik juurdepääs sotsiaalteenustele. Lisaks ei ole pikaajalise hoolduse teenused piisavalt arenenud. Samuti peaks Kreeka veelgi edendama taskukohaste eluasemete kättesaadavust, eelkõige vaesuse ohus olevate leibkondade jaoks, võttes kasutusele näiteks haavatavate koduomanike hüpoteegiga abistamise kava.

| (21) | COVID-19 kriis on peatanud viimastel aastatel täheldatud positiivse arengu tööturul ja töötus on taas suurenemas. Selleks et toetada tööhõive kindlat taastumist kriisijärgsel perioodil, peab Kreeka viima lõpule reformid, et suurendada inimeste tööturule toomise poliitikameetmete, eelkõige koolitusprogrammide tõhusust. Oluline on suurendada riikliku tööturuasutuse suutlikkust pakkuda tööotsijatele pidevat ja individuaalset tuge. Kreeka peab pöörama erilist tähelepanu noortele ja naistele, keda töövõimaluste puudumine rohkem mõjutab. Samuti on võimalik parandada sotsiaaldialoogi, toetades sotsiaalpartnerite aktiivset ja sisulist kaasamist poliitika kujundamisse, sealhulgas COVID-19 kriisi mõjusid käsitlevate meetmete kujundamisse ja rakendamisse. Valitsus peaks suunama oma jõupingutused kõigi inimeste põhioskuste, sealhulgas digioskuste parandamisele. Väga oluline on pöörata tähelepanu kehvadele õpitulemustele, ajakohastada kutseharidust ja -õpet ning suurendada täiskasvanuharidust. Oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse vähendamiseks ja tööturu taastumise kiirendamiseks on väga tähtis parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele. |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 kriis on peatanud viimastel aastatel täheldatud positiivse arengu tööturul ja töötus on taas suurenemas. Selleks et toetada tööhõive kindlat taastumist kriisijärgsel perioodil, peab Kreeka viima lõpule reformid, et suurendada inimeste tööturule toomise poliitikameetmete, eelkõige koolitusprogrammide tõhusust. Oluline on suurendada riikliku tööturuasutuse suutlikkust pakkuda tööotsijatele pidevat ja individuaalset tuge. Kreeka peab pöörama erilist tähelepanu noortele ja naistele, keda töövõimaluste puudumine rohkem mõjutab. Samuti on võimalik parandada sotsiaaldialoogi, toetades sotsiaalpartnerite aktiivset ja sisulist kaasamist poliitika kujundamisse, sealhulgas COVID-19 kriisi mõjusid käsitlevate meetmete kujundamisse ja rakendamisse. Valitsus peaks suunama oma jõupingutused kõigi inimeste põhioskuste, sealhulgas digioskuste parandamisele. Väga oluline on pöörata tähelepanu kehvadele õpitulemustele, ajakohastada kutseharidust ja -õpet ning suurendada täiskasvanuharidust. Oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse vähendamiseks ja tööturu taastumise kiirendamiseks on väga tähtis parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele.

| (22) | Jätkusuutliku likviidsustoetuse, sealhulgas käibekapitali pakkumine mõjutatud ettevõtjatele, eelkõige VKEdele ja mikroettevõtjatele, peamiselt laenude ja tagatiste kaudu, on olnud õigustatult valitsuse prioriteet alates COVID-19 puhangule reageerimise algusest. Riigiabi ajutise raamistiku alusel on Kreeka kehtestanud kolm kava ettevõtete kapitali likviidsuse suurendamiseks: i) tagasimakstavaid ettemakseid hõlmav kava; ii) rahalise tagatise kava pangalaenude tagamiseks; ja iii) lühiajaliste laenude intressitoetuse kava. On oluline, et pangandussektor täidaks selles protsessis – ametiasutuste toetusel – oma vahendajarolli vajaliku krediidivoo säilitamisel, tuginedes asjakohasele krediidiriski hindamisele ja usaldusväärsetele krediidistandarditele, andes samal ajal täpselt aru varade kvaliteedi halvenemisest. Pangandussektori suutlikkuse toetamine, et pakkuda jätkusuutlikke võla restruktureerimise lahendusi kriisist mõjutatud elujõulistele laenuvõtjatele, on väga oluline, et tagada varade kvaliteet ja samal ajal toetada majanduse taastumist. |
| --- | --- |

(22)

Jätkusuutliku likviidsustoetuse, sealhulgas käibekapitali pakkumine mõjutatud ettevõtjatele, eelkõige VKEdele ja mikroettevõtjatele, peamiselt laenude ja tagatiste kaudu, on olnud õigustatult valitsuse prioriteet alates COVID-19 puhangule reageerimise algusest. Riigiabi ajutise raamistiku alusel on Kreeka kehtestanud kolm kava ettevõtete kapitali likviidsuse suurendamiseks: i) tagasimakstavaid ettemakseid hõlmav kava; ii) rahalise tagatise kava pangalaenude tagamiseks; ja iii) lühiajaliste laenude intressitoetuse kava. On oluline, et pangandussektor täidaks selles protsessis – ametiasutuste toetusel – oma vahendajarolli vajaliku krediidivoo säilitamisel, tuginedes asjakohasele krediidiriski hindamisele ja usaldusväärsetele krediidistandarditele, andes samal ajal täpselt aru varade kvaliteedi halvenemisest. Pangandussektori suutlikkuse toetamine, et pakkuda jätkusuutlikke võla restruktureerimise lahendusi kriisist mõjutatud elujõulistele laenuvõtjatele, on väga oluline, et tagada varade kvaliteet ja samal ajal toetada majanduse taastumist.

| (23) | Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduskasvu soodustavate investeeringute suurendamine prioriteetsetes sektorites on tähtis pikaajalisema majanduskasvu toetamiseks ja piirkondliku ebavõrdsuse vähendamiseks. 2019. aastal oli avaliku sektori investeeringute maht kavandatust väiksem rohkem kui 1 % SKPst, mis oli sarnane eelmiste aastate mahajäämusega. Ametiasutused hakkasid lahendama investeerimiseesmärkide pideva mittetäitmise probleemi, koostades riikliku arenguprogrammi, et tugevdada toetatavate projektide arendamist, juhtimist, rahastamist ja rakendamist reguleerivaid eeskirju, ning tegevuskava avaliku sektori investeeringute prognoosimise ja järelevalve parandamiseks. Arvestades avaliku sektori investeeringute olulist rolli majanduse taastumise käimalükkamisel pärast COVID-19 kriisi, on äärmiselt oluline tegeleda allesjäänud haldustakistustega ja luua uute projektide register. Sihtotstarbelise projektide ettevalmistamise rahastu loomine võiks veelgi parandada ja kiirendada avaliku sektori investeeringuid. Avaliku sektori investeeringute tõhusam rakendamine stimuleeriks tänu mitmekordistavale mõjule majanduskasvu veelgi. Kreeka saaks kasu ka tõhusamatest ja jätkusuutlikumatest riigihangetest, mis on lahutamatu osa tema jõupingutustest parandada ja ratsionaliseerida avaliku sektori kulutusi ning tagada konkurentsivõimeline ettevõtluskeskkond. See nõuaks tuvastatud puuduste, näiteks põhjendamatult madala hinnaga pakkumiste püsiva nähtuse käsitlemist asjakohaste õigus- ja haldusmeetmete abil. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduskasvu soodustavate investeeringute suurendamine prioriteetsetes sektorites on tähtis pikaajalisema majanduskasvu toetamiseks ja piirkondliku ebavõrdsuse vähendamiseks. 2019. aastal oli avaliku sektori investeeringute maht kavandatust väiksem rohkem kui 1 % SKPst, mis oli sarnane eelmiste aastate mahajäämusega. Ametiasutused hakkasid lahendama investeerimiseesmärkide pideva mittetäitmise probleemi, koostades riikliku arenguprogrammi, et tugevdada toetatavate projektide arendamist, juhtimist, rahastamist ja rakendamist reguleerivaid eeskirju, ning tegevuskava avaliku sektori investeeringute prognoosimise ja järelevalve parandamiseks. Arvestades avaliku sektori investeeringute olulist rolli majanduse taastumise käimalükkamisel pärast COVID-19 kriisi, on äärmiselt oluline tegeleda allesjäänud haldustakistustega ja luua uute projektide register. Sihtotstarbelise projektide ettevalmistamise rahastu loomine võiks veelgi parandada ja kiirendada avaliku sektori investeeringuid. Avaliku sektori investeeringute tõhusam rakendamine stimuleeriks tänu mitmekordistavale mõjule majanduskasvu veelgi. Kreeka saaks kasu ka tõhusamatest ja jätkusuutlikumatest riigihangetest, mis on lahutamatu osa tema jõupingutustest parandada ja ratsionaliseerida avaliku sektori kulutusi ning tagada konkurentsivõimeline ettevõtluskeskkond. See nõuaks tuvastatud puuduste, näiteks põhjendamatult madala hinnaga pakkumiste püsiva nähtuse käsitlemist asjakohaste õigus- ja haldusmeetmete abil.

| (24) | Kreeka majanduse taastumiseks on vaja kõrvaldada ka mõned pikaajalised probleemid ja kasutada ära võimalikke tulevasi võimalusi. Märkimisväärsete investeerimisvajadustega sektorite hulka kuuluvad transport ja logistika, kus on vaja eelkõige toetust raudtee ja liiklusohutuse jaoks ning ühendveosõlmede ajakohastamiseks, samuti tahkete jäätmete ja asulareovee käitlemine, mis nõuab keskkonnasäästlikke investeeringuid. Kreeka üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab samuti pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Kavandatud investeeringuid, näiteks väikesemahulisi projekte energiatõhususe, hoonete renoveerimise ja taastuvenergia valdkonnas, võiks teha võimalikult varakult ja need võivad aidata kaasa majanduse taastumisele pärast COVID-19. Keskpika perioodi taastamismeetmete ettevalmistamisele võivad kasuks tulla liikmesriikide riiklikes energia- ja kliimakavades, ühishuviprojektide loendites ja taristu arengukavades kavandatud investeeringud. Seotud investeeringud võiksid hõlmata piiriüleseid ühendusi energia importimiseks ja eksportimiseks naaberliikmesriikide vahel, et tagada jätkusuutlik energiavarustus inimestele ja ettevõtjatele Kreekas, ning meetmeid, millega tagatakse õiglane üleminek piirkondades, mida Kreeka ambitsioonikas kava pruunsöel põhinevast elektritootmisest loobumiseks enim mõjutab. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Kreekal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Kreekal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(24)

Kreeka majanduse taastumiseks on vaja kõrvaldada ka mõned pikaajalised probleemid ja kasutada ära võimalikke tulevasi võimalusi. Märkimisväärsete investeerimisvajadustega sektorite hulka kuuluvad transport ja logistika, kus on vaja eelkõige toetust raudtee ja liiklusohutuse jaoks ning ühendveosõlmede ajakohastamiseks, samuti tahkete jäätmete ja asulareovee käitlemine, mis nõuab keskkonnasäästlikke investeeringuid. Kreeka üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab samuti pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Kavandatud investeeringuid, näiteks väikesemahulisi projekte energiatõhususe, hoonete renoveerimise ja taastuvenergia valdkonnas, võiks teha võimalikult varakult ja need võivad aidata kaasa majanduse taastumisele pärast COVID-19. Keskpika perioodi taastamismeetmete ettevalmistamisele võivad kasuks tulla liikmesriikide riiklikes energia- ja kliimakavades, ühishuviprojektide loendites ja taristu arengukavades kavandatud investeeringud. Seotud investeeringud võiksid hõlmata piiriüleseid ühendusi energia importimiseks ja eksportimiseks naaberliikmesriikide vahel, et tagada jätkusuutlik energiavarustus inimestele ja ettevõtjatele Kreekas, ning meetmeid, millega tagatakse õiglane üleminek piirkondades, mida Kreeka ambitsioonikas kava pruunsöel põhinevast elektritootmisest loobumiseks enim mõjutab. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Kreekal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Kreekal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (25) | Varasematel aastatel tehtud mõningatest edusammudest hoolimata peab Kreeka kiirendama jõupingutusi oma digitaalvaldkonna tulemuslikkuse parandamiseks, sealhulgas digitaalsete vahendite ja teenuste kasutuselevõtu kaudu avalikus halduses, kohtusüsteemis ja ettevõtetes. Alates COVID-19 puhangust mitme digitaalteenuse kasutuselevõtuga saavutatud edu säilitamine ja kinnistamine on avaliku halduse jaoks ja majanduse taastumise etapis eriti oluline. Strateegiline lähenemisviis digitehnoloogia kasutamise kiirendamiseks kõigis majandussektorites, sealhulgas avalikus halduses, ning erinevate infosüsteemide, eelkõige turujärelevalve andmebaasi koostalitlusvõime aitaks ületada tootlikkuse erinevust rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikidega ja kergendada halduskoormust. Prioriteediks on ka väga suure läbilaskevõimega võrkude kättesaadavuse parandamine ja ülikiire internetiühenduse kasutuselevõtt. Digioskuste poolest jääb Kreeka alla liidu keskmise, sest 2019. aastal näis ainult 51 %-l 16–74aastastest inimestest olevat vähemalt põhilised digioskused, samas kui liidu keskmine oli 58 %. Digioskuste täiendamine võimaldab kõigile Kreekas võrdset juurdepääsu e-teenustele, aitab ettevõtetel tõhusalt kasutada kaugtööd ja e-vahendeid ning võimaldab kõigil, nii koolide, ülikoolide kui ka täiskasvanuhariduse õppuritel täielikult distantsõppes osaleda. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsatest oludest pärit inimestele, sealhulgas pagulastele ja varjupaigataotlejatele, ning kõrvalistes ja maapiirkondades elavatele inimestele. |
| --- | --- |

(25)

Varasematel aastatel tehtud mõningatest edusammudest hoolimata peab Kreeka kiirendama jõupingutusi oma digitaalvaldkonna tulemuslikkuse parandamiseks, sealhulgas digitaalsete vahendite ja teenuste kasutuselevõtu kaudu avalikus halduses, kohtusüsteemis ja ettevõtetes. Alates COVID-19 puhangust mitme digitaalteenuse kasutuselevõtuga saavutatud edu säilitamine ja kinnistamine on avaliku halduse jaoks ja majanduse taastumise etapis eriti oluline. Strateegiline lähenemisviis digitehnoloogia kasutamise kiirendamiseks kõigis majandussektorites, sealhulgas avalikus halduses, ning erinevate infosüsteemide, eelkõige turujärelevalve andmebaasi koostalitlusvõime aitaks ületada tootlikkuse erinevust rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikidega ja kergendada halduskoormust. Prioriteediks on ka väga suure läbilaskevõimega võrkude kättesaadavuse parandamine ja ülikiire internetiühenduse kasutuselevõtt. Digioskuste poolest jääb Kreeka alla liidu keskmise, sest 2019. aastal näis ainult 51 %-l 16–74aastastest inimestest olevat vähemalt põhilised digioskused, samas kui liidu keskmine oli 58 %. Digioskuste täiendamine võimaldab kõigile Kreekas võrdset juurdepääsu e-teenustele, aitab ettevõtetel tõhusalt kasutada kaugtööd ja e-vahendeid ning võimaldab kõigil, nii koolide, ülikoolide kui ka täiskasvanuhariduse õppuritel täielikult distantsõppes osaleda. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsatest oludest pärit inimestele, sealhulgas pagulastele ja varjupaigataotlejatele, ning kõrvalistes ja maapiirkondades elavatele inimestele.

| (26) | Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 472/2013 (7) tõhustatud järelevalvet. Tõhustatud järelevalve kasutuselevõtmisel Kreeka suhtes vastavalt komisjoni rakendusotsustele (EL) 2018/1192 (8) ja (EL) 2019/338 (9) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab võtma keskpika perioodi jooksul jätkuvalt meetmeid, et tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatuse võimalike allikatega, viies samal ajal ellu struktuurireforme eesmärgiga toetada kindlat ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Kreeka võttis 22. juunil 2018 eurorühma ees kohustuse jätkata kõigi peamiste programmi raames vastu võetud reformidega kuni nende täieliku lõpuleviimiseni. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise, kohtusüsteemi toimimise, avaliku halduse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Need struktuurireformid on Kreeka majanduse taaskäivitamiseks tehtavate jõupingutuste jaoks üha olulisemad. Nende reformide edukas rakendamine ja lõpuleviimine peaks aitama märkimisväärselt kaasa Kreeka majanduskasvu toetamisele keskpikas ja pikas perspektiivis. Kreeka on kohustatud esitama kord kvartalis aruande oma edusammude kohta tõhustatud järelevalve alla kuuluvate kohustuste täitmisel ning positiivne aruanne võib kord poolaastas tuua kaasa võlakergendusmeetmed, mille väärtus on 0,7 % SKPst aastas. Eurorühm otsustas vastavalt 2019. aasta aprillis ja 2019. aasta detsembris teha poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete esimesed kaks osamakset 970 miljoni euro ja 767 miljoni euro väärtuses. Kuues tõhustatud järelevalve aruanne Kreeka edusammude kohta kohustuste täitmisel avaldati 20. mail 2020. |
| --- | --- |

(26)

Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 472/2013 (7) tõhustatud järelevalvet. Tõhustatud järelevalve kasutuselevõtmisel Kreeka suhtes vastavalt komisjoni rakendusotsustele (EL) 2018/1192 (8) ja (EL) 2019/338 (9) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab võtma keskpika perioodi jooksul jätkuvalt meetmeid, et tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatuse võimalike allikatega, viies samal ajal ellu struktuurireforme eesmärgiga toetada kindlat ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Kreeka võttis 22. juunil 2018 eurorühma ees kohustuse jätkata kõigi peamiste programmi raames vastu võetud reformidega kuni nende täieliku lõpuleviimiseni. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise, kohtusüsteemi toimimise, avaliku halduse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Need struktuurireformid on Kreeka majanduse taaskäivitamiseks tehtavate jõupingutuste jaoks üha olulisemad. Nende reformide edukas rakendamine ja lõpuleviimine peaks aitama märkimisväärselt kaasa Kreeka majanduskasvu toetamisele keskpikas ja pikas perspektiivis. Kreeka on kohustatud esitama kord kvartalis aruande oma edusammude kohta tõhustatud järelevalve alla kuuluvate kohustuste täitmisel ning positiivne aruanne võib kord poolaastas tuua kaasa võlakergendusmeetmed, mille väärtus on 0,7 % SKPst aastas. Eurorühm otsustas vastavalt 2019. aasta aprillis ja 2019. aasta detsembris teha poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete esimesed kaks osamakset 970 miljoni euro ja 767 miljoni euro väärtuses. Kuues tõhustatud järelevalve aruanne Kreeka edusammude kohta kohustuste täitmisel avaldati 20. mail 2020.

| (27) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (28) | Eelkõige on praeguses olukorras äärmiselt oluline keskenduda jätkuvalt pankade ümberkorraldamisele, et säilitada finantsstabiilsus ja vabastada pangandussektori suutlikkus, mis võimaldaks rahastada majanduse taastamist. Pangandussektor on muutunud vastupidavamaks, mille tulemusena kaotati 2019. aasta septembris kapitalikontroll, kuid varasemad riskid ja probleemid on endiselt suured. Need hõlmavad endiselt suurt hulka viivislaene, kapitalinõuetega kooskõlas olevat kapitalipositsiooni, mis seisab keskpikas perspektiivis siiski silmitsi kasvava kapitalinõudlusega, ning laenukasvust sõltuvat vähest kasumlikkust. Selle tulemusena on Kreeka pangad eriti ohustatud rahastamiskulude suurenemisest ja varade kvaliteedi uuest halvenemisest COVID-19 pandeemia tõttu. Viivislaenude järelturu jätkuva toimimise edendamine koos uute laenude andmise ja elujõuliste pikaajaliste laenude restruktureerimisega kooskõlas usaldusväärsete krediidistandarditega võib mängida olulist rolli kahekordse eesmärgi saavutamisel, milleks on leevendada puhangu mõju varade kvaliteedile, võideldes samal ajal viivislaenude järelmõjuga. Oluline samm selles suunas võib olla õigusraamistiku reformi elluviimine, mis võimaldab võlakohustused täitmata jätnud laenuvõtjate tagatiste piiramatut realiseerimist. |
| --- | --- |

(28)

Eelkõige on praeguses olukorras äärmiselt oluline keskenduda jätkuvalt pankade ümberkorraldamisele, et säilitada finantsstabiilsus ja vabastada pangandussektori suutlikkus, mis võimaldaks rahastada majanduse taastamist. Pangandussektor on muutunud vastupidavamaks, mille tulemusena kaotati 2019. aasta septembris kapitalikontroll, kuid varasemad riskid ja probleemid on endiselt suured. Need hõlmavad endiselt suurt hulka viivislaene, kapitalinõuetega kooskõlas olevat kapitalipositsiooni, mis seisab keskpikas perspektiivis siiski silmitsi kasvava kapitalinõudlusega, ning laenukasvust sõltuvat vähest kasumlikkust. Selle tulemusena on Kreeka pangad eriti ohustatud rahastamiskulude suurenemisest ja varade kvaliteedi uuest halvenemisest COVID-19 pandeemia tõttu. Viivislaenude järelturu jätkuva toimimise edendamine koos uute laenude andmise ja elujõuliste pikaajaliste laenude restruktureerimisega kooskõlas usaldusväärsete krediidistandarditega võib mängida olulist rolli kahekordse eesmärgi saavutamisel, milleks on leevendada puhangu mõju varade kvaliteedile, võideldes samal ajal viivislaenude järelmõjuga. Oluline samm selles suunas võib olla õigusraamistiku reformi elluviimine, mis võimaldab võlakohustused täitmata jätnud laenuvõtjate tagatiste piiramatut realiseerimist.

| (29) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Kreeka kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Kreeka kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (30) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Kreeka tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(30)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Kreeka tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (31) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Kreeka majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja 2019. aastal Kreekale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Kreeka eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Kreeka majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja 2019. aastal Kreekale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Kreeka eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (32) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (10) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (10) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (33) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

SOOVITAB Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning tagada piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale, sealhulgas rakendades selliseid meetmeid nagu lühendatud tööaja kavad ja tagades tõhusa aktiveerimistoetuse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Võtta kiiresti meetmeid, et tagada likviidsus ning jätkuv krediidi- ja muu rahastamise voog majandusse, keskendudes eelkõige VKEdele, keda kriis kõige rohkem mõjutab. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige ohutule ja säästvale transpordile ja logistikale, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, keskkonnataristule ning väga suure võimsusega digitaristule ja digioskustele. Suurendada avaliku halduse tõhusust ja digitaliseerimist ning edendada ettevõtete üleminekut digitehnoloogiale. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jätkata reforme kooskõlas eurorühma 22. juuni 2018. aasta kohtumisel võetud programmijärgsete kohustustega ja need reformid lõpule viia, et taaskäivitada majanduse jätkusuutlik taastumine pärast COVID-19 puhangust tingitud piirangute järkjärgulist leevendamist. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 42.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 11. juuli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1192, mis käsitleb tõhustatud järelevalve kasutuselevõtmist Kreeka suhtes (ELT L 211, 22.8.2018, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 20. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/338, mis käsitleb Kreeka üle tehtava tõhustatud järelevalve pikendamist (ELT L 60, 28.2.2019, lk 17).

9

(10)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

10

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/54

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Hispaania kohta. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Hispaania edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Suur välis- ja sisevõlg nii avalikus kui ka erasektoris põhjustasid endiselt suure töötuse tingimustes jätkuvalt haavatavust ja avaldasid piiriülest mõju. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Hispaania kohta. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Hispaania edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Suur välis- ja sisevõlg nii avalikus kui ka erasektoris põhjustasid endiselt suure töötuse tingimustes jätkuvalt haavatavust ja avaldasid piiriülest mõju.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Hispaaniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Hispaaniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Hispaania piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Nii on see näiteks piirkondades, mis on turismist kõige enam sõltuvad, nagu Vahemere rannik, Andaluusia, Baleaari saared ja Kanaari saared, kus rohkem kui üks neljandik töökohtadest on seotud selle sektoriga. Sellega kaasneb oluline risk, et piirkondlikud erinevused Hispaanias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Hispaania piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Nii on see näiteks piirkondades, mis on turismist kõige enam sõltuvad, nagu Vahemere rannik, Andaluusia, Baleaari saared ja Kanaari saared, kus rohkem kui üks neljandik töökohtadest on seotud selle sektoriga. Sellega kaasneb oluline risk, et piirkondlikud erinevused Hispaanias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Hispaania esitas 1. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania esitas 1. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. |
| --- | --- |

(11)

Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda.

| (12) | 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Hispaanial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Hispaanias 2019. aastal. |
| --- | --- |

(12)

13. juulil 2018 soovitas nõukogu Hispaanial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Hispaanias 2019. aastal.

| (13) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,8 %-lt SKPst 2019. aastal 10,3 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(13)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,8 %-lt SKPst 2019. aastal 10,3 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Hispaania võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 3,2 % SKPst. Eelarvepuudujääki suurendavate meetmete kvantifitseerimisel saadud tulemused langevad üldjoontes kokku komisjoni hinnangutega, kui automaatsete stabilisaatoritega seotud kulude erinevat käsitlemist on arvesse võetud. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, sissetulekutoetusi töötajatele, kes on pandud töötama lühendatud tööajaga, teatavaid erandeid sotsiaalkindlustusmaksete maksmisest ning spetsiaalset tegevuse lõpetamise toetust füüsilisest isikust ettevõtjatele, kelle tegevus on peatunud või kelle tulud on olulisel määral vähenenud. Lisaks on Hispaania teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 9,2 % SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad eeskätt laenugarantiid (8,8 % SKPst). Üldiselt on Hispaania võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Hispaania võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervisesüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 3,2 % SKPst. Eelarvepuudujääki suurendavate meetmete kvantifitseerimisel saadud tulemused langevad üldjoontes kokku komisjoni hinnangutega, kui automaatsete stabilisaatoritega seotud kulude erinevat käsitlemist on arvesse võetud. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, sissetulekutoetusi töötajatele, kes on pandud töötama lühendatud tööajaga, teatavaid erandeid sotsiaalkindlustusmaksete maksmisest ning spetsiaalset tegevuse lõpetamise toetust füüsilisest isikust ettevõtjatele, kelle tegevus on peatunud või kelle tulud on olulisel määral vähenenud. Lisaks on Hispaania teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 9,2 % SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad eeskätt laenugarantiid (8,8 % SKPst). Üldiselt on Hispaania võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Hispaania valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –10,1 % SKPst ja 2021. aastal –6,7 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 115,6 %ni ja 2021. aastal 113,7 %ni. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Hispaania valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –10,1 % SKPst ja 2021. aastal –6,7 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 115,6 %ni ja 2021. aastal 113,7 %ni.

| (16) | Kuna Hispaania ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Hispaania ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud.

| (17) | COVID-19 põhjustava viiruse leviku tõkestamiseks võetud meetmete mõju majandusele on suur ja võib sel aastal kaasa tuua SKP 9,4 % vähenemise. Kuigi mõju tööhõivele on praegu keeruline arvutada, on see samuti suur. Pärast COVID-19 kriisi algust alates veebruarist kuni maini on töö kaotanud ligi 700 000 inimest. Mõju tööhõivele leevendab praegu asjaolu, et ligi 3,5 miljonit töötajat töötab tööhõive ajutise reguleerimise kavade (ERTE) raames lühendatud tööajaga, mis on seni hoidnud ära töökohtade kiire kadumise. COVID-19 pandeemia tagajärgi Hispaanias võimendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) suur osatähtsus tööhõives, selliste sektorite (muu hulgas turism ja jaekaubandus) osakaal, mis on eriti palju kannatada saanud ja kus taastumine on tõenäoliselt aeglasem, ning ajutise lepinguga töötajate suur määr (2019. aastal 26,3 %). Kõik need tegurid võivad tuua kaasa suure töökohtade kadumise ja šokki võimendada. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötuse määr (mis oli 2020. aasta veebruaris 13,6 %) 2020. aastal 18,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 17 %ni. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 põhjustava viiruse leviku tõkestamiseks võetud meetmete mõju majandusele on suur ja võib sel aastal kaasa tuua SKP 9,4 % vähenemise. Kuigi mõju tööhõivele on praegu keeruline arvutada, on see samuti suur. Pärast COVID-19 kriisi algust alates veebruarist kuni maini on töö kaotanud ligi 700 000 inimest. Mõju tööhõivele leevendab praegu asjaolu, et ligi 3,5 miljonit töötajat töötab tööhõive ajutise reguleerimise kavade (ERTE) raames lühendatud tööajaga, mis on seni hoidnud ära töökohtade kiire kadumise. COVID-19 pandeemia tagajärgi Hispaanias võimendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) suur osatähtsus tööhõives, selliste sektorite (muu hulgas turism ja jaekaubandus) osakaal, mis on eriti palju kannatada saanud ja kus taastumine on tõenäoliselt aeglasem, ning ajutise lepinguga töötajate suur määr (2019. aastal 26,3 %). Kõik need tegurid võivad tuua kaasa suure töökohtade kadumise ja šokki võimendada. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötuse määr (mis oli 2020. aasta veebruaris 13,6 %) 2020. aastal 18,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 17 %ni.

| (18) | Hispaania ametiasutused on püüdnud COVID-19 pandeemia ja piirangute perioodi mõju leevendada mitmesuguste meetmepakettidega, mille kogumaht on 145 miljardit eurot. COVID-19 viirusega võitlemisel on ametiasutused suurendanud oma kulutusi tervise- ja sotsiaalteenustele. Nad on soodustanud ka tööhõive ajutise reguleerimise kavade kasutamist, et säilitada inimeste töökohti ja toetada leibkondade sissetulekut. Tööhõive ajutise reguleerimise kavadega hõlmatud töötajad saavad hüvitist, mis ulatub 70 %ni nende sotsiaalkindlustusmaksete baasist ning millel on alam- ja ülempiir (vastavalt 502 ja 1 402 eurot). Tööhõive ajutise reguleerimise kavas osalemise perioodil töösuhe säilib ning võimalust seda õiguslikku vahendit COVID-19ga seotud vääramatu jõu tõttu kasutada pikendati hiljuti vähemalt 30. juunini 2020. Ettevõtted, mis rakendavad tööhõive ajutise reguleerimise kavasid, ei pea tasuma väga suurt osa kavas osalevate töötajate sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et nad säilitavad nende töökohti vähemalt kuus kuud pärast tegevuse taasalustamist. Nende meetmetega kaasneb spetsiifiline abi (maksude edasilükkamine, sotsiaalmaksete vähendamine ja riigigarantiid) VKEdele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on Hispaania majanduse selgrooks, ning nendega püütakse aidata hoida ära nende ettevõtjate pankrotte ja aidata neil pärast COVID-19 kriisi kiiresti tegevust jätkata. Vastu on võetud ka meetmed, et tagada ajutiselt sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, ebatüüpilises töösuhtes olevatele ning haavatavatele töötajatele, kellel tavaoludes sotsiaalkaitsele juurdepääsu ei oleks. |
| --- | --- |

(18)

Hispaania ametiasutused on püüdnud COVID-19 pandeemia ja piirangute perioodi mõju leevendada mitmesuguste meetmepakettidega, mille kogumaht on 145 miljardit eurot. COVID-19 viirusega võitlemisel on ametiasutused suurendanud oma kulutusi tervise- ja sotsiaalteenustele. Nad on soodustanud ka tööhõive ajutise reguleerimise kavade kasutamist, et säilitada inimeste töökohti ja toetada leibkondade sissetulekut. Tööhõive ajutise reguleerimise kavadega hõlmatud töötajad saavad hüvitist, mis ulatub 70 %ni nende sotsiaalkindlustusmaksete baasist ning millel on alam- ja ülempiir (vastavalt 502 ja 1 402 eurot). Tööhõive ajutise reguleerimise kavas osalemise perioodil töösuhe säilib ning võimalust seda õiguslikku vahendit COVID-19ga seotud vääramatu jõu tõttu kasutada pikendati hiljuti vähemalt 30. juunini 2020. Ettevõtted, mis rakendavad tööhõive ajutise reguleerimise kavasid, ei pea tasuma väga suurt osa kavas osalevate töötajate sotsiaalkindlustusmaksetest, tingimusel et nad säilitavad nende töökohti vähemalt kuus kuud pärast tegevuse taasalustamist. Nende meetmetega kaasneb spetsiifiline abi (maksude edasilükkamine, sotsiaalmaksete vähendamine ja riigigarantiid) VKEdele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on Hispaania majanduse selgrooks, ning nendega püütakse aidata hoida ära nende ettevõtjate pankrotte ja aidata neil pärast COVID-19 kriisi kiiresti tegevust jätkata. Vastu on võetud ka meetmed, et tagada ajutiselt sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, ebatüüpilises töösuhtes olevatele ning haavatavatele töötajatele, kellel tavaoludes sotsiaalkaitsele juurdepääsu ei oleks.

| (19) | Hispaania tervisesüsteemi tervisealased tulemused on olnud head, kuigi investeeringute tase on suhteliselt madal. COVID-19 pandeemia on aga pannud süsteemi enneolematu surve alla ja näidanud, et see on šokkide suhtes haavatav. Kiired meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele seoses tervisetöötajate, elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga, et päästa pandeemia ajal elusid ja ravida inimesi. Puudega inimesed ja eakad, kes viibivad hoolekandeasutustes, on COVID-19 kriisi ajal olnud eriti suures ohus. Tuleb tagada nende jätkuv juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, sealhulgas erakorralisele meditsiiniabile ja intensiivravile. Hiljem peaksid meetmed keskenduma tervisesüsteemi vastupanuvõime parandamisele, et taastada võimalikult kiiresti selle optimaalne toimimine ja parandada uute šokkidega toimetulekut. COVID-19 pandeemia on näidanud olemasolevaid struktuurseid probleeme, millest mõni tuleneb teatavatest lünkadest füüsilisse taristusse investeerimisel ning puudustest tervisetöötajate värbamis- ja töötingimustes. Mis puudutab kulutusi, füüsilisi ressursse ja töötajaid, siis esineb piirkondlikke erinevusi ning eri valitsustasandite vaheline koordineerimine ei ole alati tulemuslik. Keskpikas perspektiivis võiks tervishoiuteenuste osutamine vastata paremini vananemise ning krooniliste haiguste ja puudega inimeste määra kasvuga seotud probleemidele. Keskne roll on selles esmatasandi tervishoiul ja e-tervise arendamisel. Keskpikas perspektiivis on oluline tagada, et majanduslangusest tingitud tõenäoline ressursside vähenemine ei mõjuta inimeste tervisekindlustust ega põhjusta ebavõrdset juurdepääsu. |
| --- | --- |

(19)

Hispaania tervisesüsteemi tervisealased tulemused on olnud head, kuigi investeeringute tase on suhteliselt madal. COVID-19 pandeemia on aga pannud süsteemi enneolematu surve alla ja näidanud, et see on šokkide suhtes haavatav. Kiired meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele seoses tervisetöötajate, elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga, et päästa pandeemia ajal elusid ja ravida inimesi. Puudega inimesed ja eakad, kes viibivad hoolekandeasutustes, on COVID-19 kriisi ajal olnud eriti suures ohus. Tuleb tagada nende jätkuv juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, sealhulgas erakorralisele meditsiiniabile ja intensiivravile. Hiljem peaksid meetmed keskenduma tervisesüsteemi vastupanuvõime parandamisele, et taastada võimalikult kiiresti selle optimaalne toimimine ja parandada uute šokkidega toimetulekut. COVID-19 pandeemia on näidanud olemasolevaid struktuurseid probleeme, millest mõni tuleneb teatavatest lünkadest füüsilisse taristusse investeerimisel ning puudustest tervisetöötajate värbamis- ja töötingimustes. Mis puudutab kulutusi, füüsilisi ressursse ja töötajaid, siis esineb piirkondlikke erinevusi ning eri valitsustasandite vaheline koordineerimine ei ole alati tulemuslik. Keskpikas perspektiivis võiks tervishoiuteenuste osutamine vastata paremini vananemise ning krooniliste haiguste ja puudega inimeste määra kasvuga seotud probleemidele. Keskne roll on selles esmatasandi tervishoiul ja e-tervise arendamisel. Keskpikas perspektiivis on oluline tagada, et majanduslangusest tingitud tõenäoline ressursside vähenemine ei mõjuta inimeste tervisekindlustust ega põhjusta ebavõrdset juurdepääsu.

| (20) | Kuigi Hispaanias loodi aastaid hoogsalt töökohti, oli töötuse määr enne COVID-19 pandeemiat siiski suur ja tööturg väga killustunud. Esialgsed andmed osutavad sellele, et töötuse määr on Hispaanias COVID-19 kriisi tõttu väga palju tõusnud, mis kahjustab tööturuasutuste niigi piiratud suutlikkust toetada töötajaid ja tööandjaid ning koormab sotsiaalameteid. Keskpikas perspektiivis peaksid taastumisele kaasa aitama sotsiaalpartneritega konsulteerides võetavad tööhõivet toetavad meetmed, näiteks lühendatud tööaja skeemide järkjärguline kaotamine, värbamisstiimulite süsteemi läbivaatamine, et edendada rohkem kestlikke tööhõivevorme, eelkõige noorte töötajate hulgas, ning töötingimuste paindlikkus. Teaduse ja digitehnoloogia erialadel õppijate osakaalu suurendamine, kutsehariduse ja -õppe atraktiivsemaks muutmine ning paindlike täiendus- ja ümberõppevõimaluste tagamine võiks aidata rahuldada kasvavat nõudlust selliste tehniliste oskuste järele, mida on vaja üleminekuks rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, mis toimub taastumisega samal ajal. Üldisemas plaanis võib aidata saavutada paremaid haridustulemusi haridus- ja karjäärinõustamise parandamine ning ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja maha jäänud piirkondade piisav toetamine. Nende meetmete edu, mida võidakse võtta nende eesmärkide saavutamiseks, sõltub suuresti sellest, kas on piisavalt aega, et saavutada reformide küsimuses laialdane ja pikaajaline ühiskondlik ja poliitiline konsensus. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi Hispaanias loodi aastaid hoogsalt töökohti, oli töötuse määr enne COVID-19 pandeemiat siiski suur ja tööturg väga killustunud. Esialgsed andmed osutavad sellele, et töötuse määr on Hispaanias COVID-19 kriisi tõttu väga palju tõusnud, mis kahjustab tööturuasutuste niigi piiratud suutlikkust toetada töötajaid ja tööandjaid ning koormab sotsiaalameteid. Keskpikas perspektiivis peaksid taastumisele kaasa aitama sotsiaalpartneritega konsulteerides võetavad tööhõivet toetavad meetmed, näiteks lühendatud tööaja skeemide järkjärguline kaotamine, värbamisstiimulite süsteemi läbivaatamine, et edendada rohkem kestlikke tööhõivevorme, eelkõige noorte töötajate hulgas, ning töötingimuste paindlikkus. Teaduse ja digitehnoloogia erialadel õppijate osakaalu suurendamine, kutsehariduse ja -õppe atraktiivsemaks muutmine ning paindlike täiendus- ja ümberõppevõimaluste tagamine võiks aidata rahuldada kasvavat nõudlust selliste tehniliste oskuste järele, mida on vaja üleminekuks rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, mis toimub taastumisega samal ajal. Üldisemas plaanis võib aidata saavutada paremaid haridustulemusi haridus- ja karjäärinõustamise parandamine ning ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja maha jäänud piirkondade piisav toetamine. Nende meetmete edu, mida võidakse võtta nende eesmärkide saavutamiseks, sõltub suuresti sellest, kas on piisavalt aega, et saavutada reformide küsimuses laialdane ja pikaajaline ühiskondlik ja poliitiline konsensus.

| (21) | COVID-19 pandeemia mõju tööturule on tekitanud kiireloomulise vajaduse toetada COVID-19 kriisi tõttu kannatanud leibkondade sissetulekuid. Selleks tehtud püüdlustes on kesksel kohal olnud lühendatud tööaja skeemide kasutamise hõlbustamine. Väga lühiajalise lepinguga ajutistel töötajatel, kes moodustavad vastselt töötuks jäänutest valdava osa ja kelle hulgas on palju noori, ei ole aga sageli õigust tavapärasele töötuskaitsele. Kestliku taastumise ja sotsiaalse sidususe toetamiseks tuleb tagada, et kõigil töötajatel, sealhulgas ajutistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel, on lisaks valitsuse poolt juba võetud erakorralistele meetmetele juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele ja aktiivsele tööturupoliitikale. |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 pandeemia mõju tööturule on tekitanud kiireloomulise vajaduse toetada COVID-19 kriisi tõttu kannatanud leibkondade sissetulekuid. Selleks tehtud püüdlustes on kesksel kohal olnud lühendatud tööaja skeemide kasutamise hõlbustamine. Väga lühiajalise lepinguga ajutistel töötajatel, kes moodustavad vastselt töötuks jäänutest valdava osa ja kelle hulgas on palju noori, ei ole aga sageli õigust tavapärasele töötuskaitsele. Kestliku taastumise ja sotsiaalse sidususe toetamiseks tuleb tagada, et kõigil töötajatel, sealhulgas ajutistel töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel, on lisaks valitsuse poolt juba võetud erakorralistele meetmetele juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele ja aktiivsele tööturupoliitikale.

| (22) | COVID-19 kriis suurendab tõenäoliselt Hispaanias niigi suurt vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, eelkõige lastega perede seas. Hispaania oli 2019. aastal liikmesriik, kus keskmised perehüvitised lapse kohta olid kõige väiksemad. Väikese kuni keskmise sissetulekuga peredel ei ole riigis õigust saada rangetel tingimustel antavat lapsetoetust ning maksude mahaarvamine ei too neile erilist kasu. Sotsiaalkaitsekulutused on jätkuvalt suunatud peamiselt vanematele inimestele ja pensionikulutused peaksid keskpikas kuni pikas perspektiivis oluliselt suurenema, juhul kui teatavaks tehtud kõrvalekalded 2013. aasta pensionireformist muudetakse püsivaks ja piisavaid kompenseerivaid meetmeid ei võeta. COVID-19 pandeemiast tingitud keeruline majanduslik ja sotsiaalne olukord nõuab hoopis põlvkondadevahelist solidaarsust nooremate põlvkondade abistamiseks. Töötutoetus pikaajalistele töötutele ja töötajatele, kes ei saa osaleda sissemaksetel põhinevates kavades, jaguneb praegu mitme kava vahel, mistõttu selle saajate arv on väike. Olemasolevad piirkondlikud miinimumsissetuleku tagamise kavad jõuavad ainult 20 %ni riigi võimalikest toetusesaajatest ning piirkondlikud erinevused hõlmatuses, kestuses, juurdepääsutingimustes ja piisavuses on suured. Praeguses pingelises keskkonnas võeti hiljuti vastu ja peaks parlamendis peagi ratifitseeritama alaline riikliku sissetuleku tagamise kava, millega toetatakse hinnanguliselt rohkem kui kahte miljonit inimest ja mida täiendavad olemasolevad piirkondlikud miinimumsissetuleku tagamise kavad. Selle mõju vaesuse vähendamisele ja selle kestlikkust lühikeses ja keskpikas perspektiivis ei ole praegu võimalik hinnata. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 kriis suurendab tõenäoliselt Hispaanias niigi suurt vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, eelkõige lastega perede seas. Hispaania oli 2019. aastal liikmesriik, kus keskmised perehüvitised lapse kohta olid kõige väiksemad. Väikese kuni keskmise sissetulekuga peredel ei ole riigis õigust saada rangetel tingimustel antavat lapsetoetust ning maksude mahaarvamine ei too neile erilist kasu. Sotsiaalkaitsekulutused on jätkuvalt suunatud peamiselt vanematele inimestele ja pensionikulutused peaksid keskpikas kuni pikas perspektiivis oluliselt suurenema, juhul kui teatavaks tehtud kõrvalekalded 2013. aasta pensionireformist muudetakse püsivaks ja piisavaid kompenseerivaid meetmeid ei võeta. COVID-19 pandeemiast tingitud keeruline majanduslik ja sotsiaalne olukord nõuab hoopis põlvkondadevahelist solidaarsust nooremate põlvkondade abistamiseks. Töötutoetus pikaajalistele töötutele ja töötajatele, kes ei saa osaleda sissemaksetel põhinevates kavades, jaguneb praegu mitme kava vahel, mistõttu selle saajate arv on väike. Olemasolevad piirkondlikud miinimumsissetuleku tagamise kavad jõuavad ainult 20 %ni riigi võimalikest toetusesaajatest ning piirkondlikud erinevused hõlmatuses, kestuses, juurdepääsutingimustes ja piisavuses on suured. Praeguses pingelises keskkonnas võeti hiljuti vastu ja peaks parlamendis peagi ratifitseeritama alaline riikliku sissetuleku tagamise kava, millega toetatakse hinnanguliselt rohkem kui kahte miljonit inimest ja mida täiendavad olemasolevad piirkondlikud miinimumsissetuleku tagamise kavad. Selle mõju vaesuse vähendamisele ja selle kestlikkust lühikeses ja keskpikas perspektiivis ei ole praegu võimalik hinnata.

| (23) | Teine COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi süvendav tegur Hispaanias on asjaolu, et suur osa tööhõivest langeb suure hulga VKEde arvele. Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte, on võetud kiiresti vastu mõned meetmed, et anda ettevõtetele laenude ja garantiide kaudu likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja sektoritele, mis kannatavad COVID-19 kriisi tõttu rohkem ja pikemalt, nagu turism (mis moodustas Hispaanias 2019. aastal 12 % SKPst). Selleks et meetmed avaldaksid mõju, on oluline, et finantsvahendajad rakendaksid neid tõhusalt ja kiiresti. VKEde rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine ning avaliku sektori asutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Selleks et tagada nende meetmete tulemuslikkus, on oluline jätkata jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada halduskoormust ja osutada tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. COVID-19 kriisi tõttu kõige enam kannatada saanud sektorites tegutsevate ettevõtete toetamine, ekspordiettevõtete konkurentsivõime kindlustamine ja rahvusvahelistumise edendamine ettevõtjate vastupanuvõime tugevdamise vahendina on edukaks taastumiseks üliolulised. |
| --- | --- |

(23)

Teine COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi süvendav tegur Hispaanias on asjaolu, et suur osa tööhõivest langeb suure hulga VKEde arvele. Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte, on võetud kiiresti vastu mõned meetmed, et anda ettevõtetele laenude ja garantiide kaudu likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja sektoritele, mis kannatavad COVID-19 kriisi tõttu rohkem ja pikemalt, nagu turism (mis moodustas Hispaanias 2019. aastal 12 % SKPst). Selleks et meetmed avaldaksid mõju, on oluline, et finantsvahendajad rakendaksid neid tõhusalt ja kiiresti. VKEde rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine ning avaliku sektori asutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Nende meetmete kavandamise ja rakendamise protsessis tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Selleks et tagada nende meetmete tulemuslikkus, on oluline jätkata jõupingutusi, mille eesmärk on vähendada halduskoormust ja osutada tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. COVID-19 kriisi tõttu kõige enam kannatada saanud sektorites tegutsevate ettevõtete toetamine, ekspordiettevõtete konkurentsivõime kindlustamine ja rahvusvahelistumise edendamine ettevõtjate vastupanuvõime tugevdamise vahendina on edukaks taastumiseks üliolulised.

| (24) | Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Hispaania taastumisväljavaated sõltuvad tema suutlikkusest suurendada tootlikkust ja edendada innovatsiooni, muu hulgas digitehnoloogiale ja rohelise majandusele ülemineku kaudu. Hispaania innovatsiooninäitajad on liidu keskmisest väiksemad kõigis piirkondades. Hispaanias ei ole saavutatud rahuldavaid tulemusi ettevõtete innovatsioonisuutlikkuses ega suutlikkuses investeerida materiaalsesse ja immateriaalsess varasse ning kasutada kõige paremini ära oma elanikkonna oskusi, mis võib teadmistepõhises majanduses pärssida nende konkurentsivõimet. COVID-19 kriis on toonud esile selle, kui oluline on digitaliseerimine, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja koolitustele ning püsiks töökohad ja majandustegevus. Enne piirangute perioodi olid Hispaanias ainult pooltes koolides sobivad e-õppeplatvormid ning piirkondlikud erinevused olid märkimisväärsed. Järsk üleminek e-õppele oli eriti raske haavatavatele õpilastele, kellel ei olnud kodus juurdepääsu digitaalsetele lahendustele. Hispaania peaks tagama, et juurdepääs e-õppele oleks kõigil õpilastel, sealhulgas maapiirkondades elavatel ja haavatavatest leibkondadest pärit õpilastel. Ettevõtete digitaliseerimise toetamine edendaks ka Hispaania ettevõtete, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja suurendaks nende ekspordisuutlikkust. Digitehnoloogia, sealhulgas tipptasemel digitehnoloogia kasutuselevõtt ning maa- ja linnapiirkondade digilõhe kahandamine parandaks Hispaania majanduse innovatsioonisuutlikkust. Kui lisaks sellele täiustataks teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimise raamistikku kõigil tasanditel, suurendataks süstemaatiliste hindamiste kaudu teadusuuringute kvaliteeti ja stimuleeritaks teadusasutusi tegema erasektoriga koostööd, võiks see muuta teadus- ja innovatsioonipoliitika tulemuslikumaks ning kiirendada innovatsiooni levikut, mis edendaks taastumist. |
| --- | --- |

(24)

Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Hispaania taastumisväljavaated sõltuvad tema suutlikkusest suurendada tootlikkust ja edendada innovatsiooni, muu hulgas digitehnoloogiale ja rohelise majandusele ülemineku kaudu. Hispaania innovatsiooninäitajad on liidu keskmisest väiksemad kõigis piirkondades. Hispaanias ei ole saavutatud rahuldavaid tulemusi ettevõtete innovatsioonisuutlikkuses ega suutlikkuses investeerida materiaalsesse ja immateriaalsess varasse ning kasutada kõige paremini ära oma elanikkonna oskusi, mis võib teadmistepõhises majanduses pärssida nende konkurentsivõimet. COVID-19 kriis on toonud esile selle, kui oluline on digitaliseerimine, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja koolitustele ning püsiks töökohad ja majandustegevus. Enne piirangute perioodi olid Hispaanias ainult pooltes koolides sobivad e-õppeplatvormid ning piirkondlikud erinevused olid märkimisväärsed. Järsk üleminek e-õppele oli eriti raske haavatavatele õpilastele, kellel ei olnud kodus juurdepääsu digitaalsetele lahendustele. Hispaania peaks tagama, et juurdepääs e-õppele oleks kõigil õpilastel, sealhulgas maapiirkondades elavatel ja haavatavatest leibkondadest pärit õpilastel. Ettevõtete digitaliseerimise toetamine edendaks ka Hispaania ettevõtete, eelkõige VKEde ja mikroettevõtjate konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja suurendaks nende ekspordisuutlikkust. Digitehnoloogia, sealhulgas tipptasemel digitehnoloogia kasutuselevõtt ning maa- ja linnapiirkondade digilõhe kahandamine parandaks Hispaania majanduse innovatsioonisuutlikkust. Kui lisaks sellele täiustataks teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimise raamistikku kõigil tasanditel, suurendataks süstemaatiliste hindamiste kaudu teadusuuringute kvaliteeti ja stimuleeritaks teadusasutusi tegema erasektoriga koostööd, võiks see muuta teadus- ja innovatsioonipoliitika tulemuslikumaks ning kiirendada innovatsiooni levikut, mis edendaks taastumist.

| (25) | Hispaania üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema perioodi jooksul suuri investeeringuid muu hulgas taastuvenergiasse, kestlikku energiataristusse, energiatõhususse ja säästvasse transporti. Investeeringuid tuleks teha võimalikult kiiresti, et edendada taastumisperioodil üleminekut rohelisele majandusele kooskõlas Hispaania riikliku energia- ja kliimakavaga. Integreeritud energiasüsteemi edendamine peaks toetama taastuvate energiaallikate kasutamist. Era- ja avalike hoonete energiatarbimise vähendamine ulatusliku renoveerimise tulemusel ning arukate võrkude ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri salvestamise arendamine aitaks energianõudlust paremini hallata, toetades taastumise ajal töökohtade loomist. Kui energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse ülejäänud liiduga, tehtaks täiendavaid investeeringuid, aitaks see parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja edendades taastuvenergia kasutuselevõttu. Muude jõupingutustega tuleks edendada ka säästvat ja tõhusat transporti, sealhulgas ühistransporditeenuste tugevdamist ja alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu eelkõige elektrisõidukite jaoks. Investeeringuid on vaja ka selleks, et oleks võimalik rohkem kasutada raudtee-kaubavedusid, sealhulgas piiriüleseid ühendusi Prantsusmaa ja Portugaliga ning ühendusi sadamate ja logistikakeskustega. Lisaks on Hispaanias teatavad piirkonnad, mida kliimamuutused Euroopas kõige enam mõjutavad. Veevarusid napib ning veemajanduse ja jäätmekäitluse taristu on riigis ebaühtlane. Rohelised investeeringud võivad aidata tulla toime kliimamuutuste, sealhulgas metsa raadamise negatiivsete tagajärgedega, nagu kuumalained, põuad, üleujutused ja metsatulekahjud, parandada õhukvaliteeti, veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Hispaanial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Hispaanial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(25)

Hispaania üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema perioodi jooksul suuri investeeringuid muu hulgas taastuvenergiasse, kestlikku energiataristusse, energiatõhususse ja säästvasse transporti. Investeeringuid tuleks teha võimalikult kiiresti, et edendada taastumisperioodil üleminekut rohelisele majandusele kooskõlas Hispaania riikliku energia- ja kliimakavaga. Integreeritud energiasüsteemi edendamine peaks toetama taastuvate energiaallikate kasutamist. Era- ja avalike hoonete energiatarbimise vähendamine ulatusliku renoveerimise tulemusel ning arukate võrkude ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri salvestamise arendamine aitaks energianõudlust paremini hallata, toetades taastumise ajal töökohtade loomist. Kui energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse ülejäänud liiduga, tehtaks täiendavaid investeeringuid, aitaks see parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja edendades taastuvenergia kasutuselevõttu. Muude jõupingutustega tuleks edendada ka säästvat ja tõhusat transporti, sealhulgas ühistransporditeenuste tugevdamist ja alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu eelkõige elektrisõidukite jaoks. Investeeringuid on vaja ka selleks, et oleks võimalik rohkem kasutada raudtee-kaubavedusid, sealhulgas piiriüleseid ühendusi Prantsusmaa ja Portugaliga ning ühendusi sadamate ja logistikakeskustega. Lisaks on Hispaanias teatavad piirkonnad, mida kliimamuutused Euroopas kõige enam mõjutavad. Veevarusid napib ning veemajanduse ja jäätmekäitluse taristu on riigis ebaühtlane. Rohelised investeeringud võivad aidata tulla toime kliimamuutuste, sealhulgas metsa raadamise negatiivsete tagajärgedega, nagu kuumalained, põuad, üleujutused ja metsatulekahjud, parandada õhukvaliteeti, veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Hispaanial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Hispaanial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (26) | Õiguslik killustatus ja õiguslikud tõkked takistavad Hispaanias ettevõtetel mastaabisäästu saavutamist ja mõjutavad negatiivselt tootlikkust. Turu ühtsuse seadust, mida kohtud ja konkurentsiasutused juba rakendavad, peaks aktiivsemalt kasutama parema õigusloome ja konkurentsi edendamiseks taastumise ajal. Sellega seoses tuleks kohe, kui hädaolukord lõpeb, kõrvaldada ranged omandi- ja turupiirangud, millega taheti tagada strateegiliste kaupade ja teenuste pakkumine COVID-19 pandeemia ajal. Üldiselt võiks eri valitsustasandite vaheline tihedam ja püsivam koordineerimine muuta taastumist hõlbustava poliitika tulemuslikumaks. Oluline on tagada ka see, et juhtimisstruktuur, mis loodi juba 2014. aasta riigihankedirektiive rakendavate õigusaktidega, hakkaks võimalikult kiiresti täielikult toimima, et saaks tõhusalt kasutada avaliku sektori investeeringuid, mis võivad taastumist toetada. Tööd tervikliku riikliku riigihankestrateegia kallal tuleks kiirendada, tehes koostöökomitee kaudu tihedat koostööd kõigi valitsustasandite (kesktasand, piirkondlik ja kohalik tasand) esindajatega. |
| --- | --- |

(26)

Õiguslik killustatus ja õiguslikud tõkked takistavad Hispaanias ettevõtetel mastaabisäästu saavutamist ja mõjutavad negatiivselt tootlikkust. Turu ühtsuse seadust, mida kohtud ja konkurentsiasutused juba rakendavad, peaks aktiivsemalt kasutama parema õigusloome ja konkurentsi edendamiseks taastumise ajal. Sellega seoses tuleks kohe, kui hädaolukord lõpeb, kõrvaldada ranged omandi- ja turupiirangud, millega taheti tagada strateegiliste kaupade ja teenuste pakkumine COVID-19 pandeemia ajal. Üldiselt võiks eri valitsustasandite vaheline tihedam ja püsivam koordineerimine muuta taastumist hõlbustava poliitika tulemuslikumaks. Oluline on tagada ka see, et juhtimisstruktuur, mis loodi juba 2014. aasta riigihankedirektiive rakendavate õigusaktidega, hakkaks võimalikult kiiresti täielikult toimima, et saaks tõhusalt kasutada avaliku sektori investeeringuid, mis võivad taastumist toetada. Tööd tervikliku riikliku riigihankestrateegia kallal tuleks kiirendada, tehes koostöökomitee kaudu tihedat koostööd kõigi valitsustasandite (kesktasand, piirkondlik ja kohalik tasand) esindajatega.

| (27) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (28) | Ettevõtete likviidsuse ja ressursside tulemusliku ümberjagamise tagamisel, samuti ettevõtluse ja finantssektori stabiilsuse edendamisel mängib põhirolli ka maksejõuetusmenetluste õigeaegne lõpetamine. On väga oluline kaitsta kohtusüsteemi suutlikkust tegeleda maksejõuetusmenetlustega tõhusalt. See on eriti tähtis, sest kohtute seiskunud tegevus praegusel ajal ja kohtuvaidluste hulga eeldatav suurenemine COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslanguse tõttu võivad olemasolevaid probleeme veelgi võimendada, pidades silmas üha pikemaid menetlusi ja kuhjuvaid kohtuasju. |
| --- | --- |

(28)

Ettevõtete likviidsuse ja ressursside tulemusliku ümberjagamise tagamisel, samuti ettevõtluse ja finantssektori stabiilsuse edendamisel mängib põhirolli ka maksejõuetusmenetluste õigeaegne lõpetamine. On väga oluline kaitsta kohtusüsteemi suutlikkust tegeleda maksejõuetusmenetlustega tõhusalt. See on eriti tähtis, sest kohtute seiskunud tegevus praegusel ajal ja kohtuvaidluste hulga eeldatav suurenemine COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslanguse tõttu võivad olemasolevaid probleeme veelgi võimendada, pidades silmas üha pikemaid menetlusi ja kuhjuvaid kohtuasju.

| (29) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Hispaania kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Hispaania kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (30) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Hispaania tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(30)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Hispaania tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (31) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Hispaaniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Hispaania majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Hispaaniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (32) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (33) | Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4, |
| --- | --- |

(33)

Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4,

SOOVITAB Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervisesüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust seoses tervisetöötajate, elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetada tööhõivet töökohtade säilitamise kavade, tulemuslike värbamisstiimulite ja oskuste arendamise abil. Tõhustada töötuskaitset, eelkõige ebatüüpilistes töösuhetes olevate töötajate puhul. Parandada miinimumsissetuleku tagamise skeemide ja peretoetuste ulatust ja piisavust ning juurdepääsu e-õppele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada, et meetmeid likviidsuse pakkumiseks VKEdele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele rakendataks tulemuslikult, muu hulgas vältides maksetega hilinemist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, energiataristule, veemajandusele, jäätmekäitlusele ja säästvale transpordile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parandada eri valitsustasandite vahelist koordineerimist ja tugevdada riigihangete raamistikku, et taastumist tõhusalt toetada. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 48.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

8

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/62

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Prantsusmaa kohta. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Prantsusmaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on tasakaalustamatus seotud valitsemissektori suure võla ja konkurentsivõime nõrga dünaamikaga tootlikkuse vähese kasvu tingimustes, millel on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Prantsusmaa kohta. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Prantsusmaa edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on tasakaalustamatus seotud valitsemissektori suure võla ja konkurentsivõime nõrga dünaamikaga tootlikkuse vähese kasvu tingimustes, millel on piiriülene mõju.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Prantsusmaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Prantsusmaad julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu piirkondades tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist mõjutatud piirkondades, nagu äärepoolseimad piirkonnad, ning üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Prantsusmaal suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse aeglast suurenemist pealinnapiirkonna, suurte linnade ja ülejäänud riigi, linna- ja maapiirkondade ning metropoli ja äärepoolseimate piirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu piirkondades tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist mõjutatud piirkondades, nagu äärepoolseimad piirkonnad, ning üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Prantsusmaal suurenevad, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse aeglast suurenemist pealinnapiirkonna, suurte linnade ja ülejäänud riigi, linna- ja maapiirkondade ning metropoli ja äärepoolseimate piirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Prantsusmaa esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 1,4 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Prantsusmaal 2019. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Prantsusmaa suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 1,4 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. See on oluline tegur aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, milles hinnatakse võlakriteeriumi täitmist Prantsusmaal 2019. aastal.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 3,0 %-lt SKPst 2019. aastal 9,0 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal stabiliseerus 98,1 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 3,0 %-lt SKPst 2019. aastal 9,0 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal stabiliseerus 98,1 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 115,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Prantsusmaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,9 % SKPst. Need meetmed hõlmavad osalise töötuskindlustusskeemi rahastamist (1,1 % SKPst), lisakulutusi tervishoiuteenuste tõhustamiseks ning tervisekindlustushüvitiste ja tervishoiutöötajate töötasu suurendamiseks (0,4 % SKPst), solidaarsusfondi loomist, et anda otsetoetust väikestele ja väga väikestele ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Prantsusmaa teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 17 % SKPst. Nende meetmete hulgas on ettevõtete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksu- ja käibemaksukrediidi kiirem tagastamine ning sihtotstarbelise reservi loomine strateegiliste ettevõtete otseseks toetamiseks omakapitaliinvesteeringute (3,1 % SKPst) ja laenugarantiide (13,9 % SKPst) kaudu. Üldiselt on Prantsusmaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Prantsusmaa võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,9 % SKPst. Need meetmed hõlmavad osalise töötuskindlustusskeemi rahastamist (1,1 % SKPst), lisakulutusi tervishoiuteenuste tõhustamiseks ning tervisekindlustushüvitiste ja tervishoiutöötajate töötasu suurendamiseks (0,4 % SKPst), solidaarsusfondi loomist, et anda otsetoetust väikestele ja väga väikestele ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Prantsusmaa teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 17 % SKPst. Nende meetmete hulgas on ettevõtete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksu- ja käibemaksukrediidi kiirem tagastamine ning sihtotstarbelise reservi loomine strateegiliste ettevõtete otseseks toetamiseks omakapitaliinvesteeringute (3,1 % SKPst) ja laenugarantiide (13,9 % SKPst) kaudu. Üldiselt on Prantsusmaa võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 116,5 %ni ja 2021. aastal 111,9 %ni. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,9 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt 2020. aastal jõudma 116,5 %ni ja 2021. aastal 111,9 %ni.

| (15) | 20. mail 2020 esitas komisjon Prantsusmaa kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

20. mail 2020 esitas komisjon Prantsusmaa kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Prantsusmaa tervishoiusüsteem võimaldab saavutada häid tulemusi. COVID-19 kriis on aga toonud esile puudused süsteemi valmisolekus pandeemiatele reageerida. Need hõlmavad a) raskusi selle tagamisel, et tervishoiutöötajad, kriitilise tähtsusega varustus ja isikukaitsevahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad, ning b) varjatud struktuurseid probleeme. Esimese punktiga seoses mobiliseeris Prantsusmaa oma meditsiinitöötajate, parameedikute ja varustuse reservi, kuhu kuuluvad ka meditsiiniüliõpilased ning pensionäridest arstid ja õed. Tegevuse koordineerimine tervishoiusüsteemi eri segmentide vahel on endiselt keeruline. Mis puudutab varjatud struktuurseid probleeme, siis need tulenevad füüsilisse taristusse ja inimressurssidesse tehtavate investeeringute nappusest, teenuste korraldamise piiratud kohandamisest ning vajadusest era- ja avaliku sektori osaliste tegevuse parema kooskõlastatuse järele. Probleeme süvendavad püsivad piirkondlikud erinevused. Näiteks hoolimata asjaolust, et praktiseerivate arstide osakaal on lähedal liidu keskmisele, elab umbes 18 % Prantsusmaa elanikkonnast piirkondades, kus pääs perearstile on piiratud. Vaja on täiendavaid ja otsustavaid jõupingutusi tervishoiuteenuste digitaliseerimiseks, mis on valitsuse strateegia nurgakivi tervishoiusüsteemi ümberkujundamisel. COVID-19 kriis näitab, et e-tervise teenuste ja eelkõige telemeditsiini parem kasutamine on pandeemia ajal oluline. |
| --- | --- |

(16)

Prantsusmaa tervishoiusüsteem võimaldab saavutada häid tulemusi. COVID-19 kriis on aga toonud esile puudused süsteemi valmisolekus pandeemiatele reageerida. Need hõlmavad a) raskusi selle tagamisel, et tervishoiutöötajad, kriitilise tähtsusega varustus ja isikukaitsevahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad, ning b) varjatud struktuurseid probleeme. Esimese punktiga seoses mobiliseeris Prantsusmaa oma meditsiinitöötajate, parameedikute ja varustuse reservi, kuhu kuuluvad ka meditsiiniüliõpilased ning pensionäridest arstid ja õed. Tegevuse koordineerimine tervishoiusüsteemi eri segmentide vahel on endiselt keeruline. Mis puudutab varjatud struktuurseid probleeme, siis need tulenevad füüsilisse taristusse ja inimressurssidesse tehtavate investeeringute nappusest, teenuste korraldamise piiratud kohandamisest ning vajadusest era- ja avaliku sektori osaliste tegevuse parema kooskõlastatuse järele. Probleeme süvendavad püsivad piirkondlikud erinevused. Näiteks hoolimata asjaolust, et praktiseerivate arstide osakaal on lähedal liidu keskmisele, elab umbes 18 % Prantsusmaa elanikkonnast piirkondades, kus pääs perearstile on piiratud. Vaja on täiendavaid ja otsustavaid jõupingutusi tervishoiuteenuste digitaliseerimiseks, mis on valitsuse strateegia nurgakivi tervishoiusüsteemi ümberkujundamisel. COVID-19 kriis näitab, et e-tervise teenuste ja eelkõige telemeditsiini parem kasutamine on pandeemia ajal oluline.

| (17) | COVID-19 kriisil on negatiivne mõju Prantsusmaa tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Leevendusmeetmetele vaatamata suureneb töötus komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 10,1 %-le ja väheneb seejärel 2021. aastal 9,7 %-le. Need meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kava muutmist ja laiendamist, tööotsijate õiguste ajutist laiendamist, samuti meetmeid ettevõtete ja töötajate toetamiseks ning avalike teenuste ja tervishoiusüsteemi toimimise tagamist. Tööturu püsiv killustatus on endiselt muret tekitav. 2019. aastal värvati ligikaudu kaks kolmandikku uutest töötajatest lühiajaliste, vähem kui üks kuu kestvate lepingute alusel. Lühiajaliselt lepingult tähtajatule lepingule ülemineku määr on üks madalamaid liidus. Töötushüvitiste süsteemi (Unédic) hiljutise reformi eesmärk oli tugevdada süsteemi rahalist kestlikkust ja tegeleda tööturu killustatuse probleemiga. COVID-19 kriisi tõttu on aga teatavad reformi hüvitiseeskirjadega seotud osad peatatud. Halvenenud olukorda arvestades on oluline tagada, et töötushüvitisi ja aktiivset tööhõivetoetust saaksid kasutada kõik tööotsijad, sõltumata nende varasemast tööalasest staatusest. Oskuste mittevastavuse probleemiga tegelemiseks ja tööturu vastupanuvõime parandamiseks tuleks jätkata jõupingutusi tööjõu ümberpaigutamiseks erinevate sektorite vahel. Enne COVID-19 pandeemiat teatasid tööandjad üha enam raskustest värbamiseks sobivate kandidaatide leidmisel, mis osutab täiendus- ja ümberõppe edendamise vajadusele. Näiteks, ehkki IT-sektoris on suur oskustööliste nappus, moodustavad selle eriala lõpetanud vaid 3,5 % kõigist kõrgkooli lõpetanutest. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 kriisil on negatiivne mõju Prantsusmaa tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Leevendusmeetmetele vaatamata suureneb töötus komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 10,1 %-le ja väheneb seejärel 2021. aastal 9,7 %-le. Need meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kava muutmist ja laiendamist, tööotsijate õiguste ajutist laiendamist, samuti meetmeid ettevõtete ja töötajate toetamiseks ning avalike teenuste ja tervishoiusüsteemi toimimise tagamist. Tööturu püsiv killustatus on endiselt muret tekitav. 2019. aastal värvati ligikaudu kaks kolmandikku uutest töötajatest lühiajaliste, vähem kui üks kuu kestvate lepingute alusel. Lühiajaliselt lepingult tähtajatule lepingule ülemineku määr on üks madalamaid liidus. Töötushüvitiste süsteemi (Unédic) hiljutise reformi eesmärk oli tugevdada süsteemi rahalist kestlikkust ja tegeleda tööturu killustatuse probleemiga. COVID-19 kriisi tõttu on aga teatavad reformi hüvitiseeskirjadega seotud osad peatatud. Halvenenud olukorda arvestades on oluline tagada, et töötushüvitisi ja aktiivset tööhõivetoetust saaksid kasutada kõik tööotsijad, sõltumata nende varasemast tööalasest staatusest. Oskuste mittevastavuse probleemiga tegelemiseks ja tööturu vastupanuvõime parandamiseks tuleks jätkata jõupingutusi tööjõu ümberpaigutamiseks erinevate sektorite vahel. Enne COVID-19 pandeemiat teatasid tööandjad üha enam raskustest värbamiseks sobivate kandidaatide leidmisel, mis osutab täiendus- ja ümberõppe edendamise vajadusele. Näiteks, ehkki IT-sektoris on suur oskustööliste nappus, moodustavad selle eriala lõpetanud vaid 3,5 % kõigist kõrgkooli lõpetanutest.

| (18) | COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada elutähtsa taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu ühtsel turul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Seetõttu aitab COVID-19 kriisi ajal vastu võetud teatavate meditsiinitoodete ekspordi piirangute lõpetamine vastata sidusalt ja solidaarselt kodanike vajadustele kõikjal liidus, vältida tarneahelates ilmnevate puuduste ja häirete ohtu ning kokkuvõttes sillutada teed edukale ja kooskõlastatud liidu COVID-19 kriisist väljumise strateegiale. |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada elutähtsa taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu ühtsel turul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Seetõttu aitab COVID-19 kriisi ajal vastu võetud teatavate meditsiinitoodete ekspordi piirangute lõpetamine vastata sidusalt ja solidaarselt kodanike vajadustele kõikjal liidus, vältida tarneahelates ilmnevate puuduste ja häirete ohtu ning kokkuvõttes sillutada teed edukale ja kooskõlastatud liidu COVID-19 kriisist väljumise strateegiale.

| (19) | Prantsusmaa on vastu võtnud hulgaliselt ettevõtete likviidsuse toetamise kavasid, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (8). Selliste kavade tulemuslik ja tõhus rakendamine on ülioluline tagamaks, et neist saavad kasu kõik ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(19)

Prantsusmaa on vastu võtnud hulgaliselt ettevõtete likviidsuse toetamise kavasid, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (8). Selliste kavade tulemuslik ja tõhus rakendamine on ülioluline tagamaks, et neist saavad kasu kõik ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

| (20) | Prantsusmaa üldine ettevõtluskeskkond on paranenud, kuid riik peab jätkama jõupingutusi oma maksusüsteemi lihtsustamiseks ja ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige et toetada majanduse tõhusat taastumist keskpikas perspektiivis. Näiteks on komisjoni hinnangu kohaselt, mida kinnitasid OECD 2018. aasta tooteturu reguleerimist käsitlevad näitajad, teenustesektoris tehtud edusammudest ja sektoris kasutusele võetud mitmest meetmest hoolimata regulatiivsed piirangud Prantsusmaal suuremad kui teistes liikmesriikides, eelkõige mis puudutab äriteenuseid, millest paljud on reguleeritud kutsealad, ja jaesektorit. Teenustesektoril, mis on üks kõige enam mõjutatud sektoreid, on oluline roll COVID-19 kriisist väljumisel ja sellest taastumisel. Teenuste osutamisele juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemise nõuete ümberkujundamine stimuleeriks innovatsiooni, konkurentsi ja tööalast liikuvust, millel oleks üldine positiivne majanduslik mõju. Regulatiivne paindlikkus võib aidata ka jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa üldine ettevõtluskeskkond on paranenud, kuid riik peab jätkama jõupingutusi oma maksusüsteemi lihtsustamiseks ja ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks, eelkõige et toetada majanduse tõhusat taastumist keskpikas perspektiivis. Näiteks on komisjoni hinnangu kohaselt, mida kinnitasid OECD 2018. aasta tooteturu reguleerimist käsitlevad näitajad, teenustesektoris tehtud edusammudest ja sektoris kasutusele võetud mitmest meetmest hoolimata regulatiivsed piirangud Prantsusmaal suuremad kui teistes liikmesriikides, eelkõige mis puudutab äriteenuseid, millest paljud on reguleeritud kutsealad, ja jaesektorit. Teenustesektoril, mis on üks kõige enam mõjutatud sektoreid, on oluline roll COVID-19 kriisist väljumisel ja sellest taastumisel. Teenuste osutamisele juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemise nõuete ümberkujundamine stimuleeriks innovatsiooni, konkurentsi ja tööalast liikuvust, millel oleks üldine positiivne majanduslik mõju. Regulatiivne paindlikkus võib aidata ka jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda.

| (21) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Seda võiks teha Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud prioriteetide raames, eelkõige pidades silmas vähese CO2-heitega transporti käsitlevaid algatusi, taastuvenergiat ja hoonete renoveerimist. Koos majanduse digitaliseerimisega võib see soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 kriisi järgses keskpikas perspektiivis ning seada Prantsusmaa pikas perspektiivis kestlikule kliimaneutraalsele teele, edendades samal ajal tehnoloogiaalast juhtpositsiooni. Taastamismeetmete ettevalmistamisel võiks tugineda Prantsusmaa riiklikule energia- ja kliimakavale, ühishuviprojektidele ja taristu arengukavadele. Suurem investeerimine energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse, aitaks parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja hõlbustades taastuvenergia kasutuselevõttu. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Prantsusmaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Prantsusmaal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Seda võiks teha Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud prioriteetide raames, eelkõige pidades silmas vähese CO2-heitega transporti käsitlevaid algatusi, taastuvenergiat ja hoonete renoveerimist. Koos majanduse digitaliseerimisega võib see soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 kriisi järgses keskpikas perspektiivis ning seada Prantsusmaa pikas perspektiivis kestlikule kliimaneutraalsele teele, edendades samal ajal tehnoloogiaalast juhtpositsiooni. Taastamismeetmete ettevalmistamisel võiks tugineda Prantsusmaa riiklikule energia- ja kliimakavale, ühishuviprojektidele ja taristu arengukavadele. Suurem investeerimine energiataristusse, sealhulgas elektriühendustesse, aitaks parandada liidusisese energiaturu integratsiooni, suurendades samal ajal konkurentsi ja hõlbustades taastuvenergia kasutuselevõttu. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Prantsusmaal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Prantsusmaal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (22) | Liikumispiirangute ajal on digitaliseerimine osutunud ülioluliseks selle tagamisel, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja arstiabile ning et kaugtöö ja e-kaubanduse kaudu säiliks majandustegevus. Keskpikas perspektiivis pakub digitaliseerimine ettevõtetele, eelkõige VKEdele, paremaid taastumis- ja kasvuvõimalusi, võimaldades neil jõuda suurema hulga potentsiaalsete klientideni, parandades tootmisprotsesside tõhusust ja pakkudes stiimuleid innovatsiooniks. Investeeringud digitaliseerimisse hõlmavad asjakohase taristu loomist ning laiema elanikkonna, eelkõige töötava elanikkonna digioskuste parandamist. Prantsusmaa ülikiire lairibaühenduse kava (Plan France Très Haut Débit) rakendamine tundub linnapiirkondades edenevat kavakohaselt. Teistes piirkondades on väga kiirete võrkudega kaetuse osas aga endiselt suured erinevused. |
| --- | --- |

(22)

Liikumispiirangute ajal on digitaliseerimine osutunud ülioluliseks selle tagamisel, et säiliks juurdepääs riiklikele teenustele, haridusele ja arstiabile ning et kaugtöö ja e-kaubanduse kaudu säiliks majandustegevus. Keskpikas perspektiivis pakub digitaliseerimine ettevõtetele, eelkõige VKEdele, paremaid taastumis- ja kasvuvõimalusi, võimaldades neil jõuda suurema hulga potentsiaalsete klientideni, parandades tootmisprotsesside tõhusust ja pakkudes stiimuleid innovatsiooniks. Investeeringud digitaliseerimisse hõlmavad asjakohase taristu loomist ning laiema elanikkonna, eelkõige töötava elanikkonna digioskuste parandamist. Prantsusmaa ülikiire lairibaühenduse kava (Plan France Très Haut Débit) rakendamine tundub linnapiirkondades edenevat kavakohaselt. Teistes piirkondades on väga kiirete võrkudega kaetuse osas aga endiselt suured erinevused.

| (23) | Prantsusmaal on tugev teadusbaas ja potentsiaal rakendada COVID-19 kriisile reageerimiseks spetsiifilisi teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmeid, sealhulgas vaktsiinide ja ravimite väljatöötamine. COVID-19 kriis ja selle tagajärjed eeldavad avaliku ja erasektori vahelise teadus- ja innovatsioonialase koostöö tugevdamist. Investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni võivad keskpikas perspektiivis suurendada tootlikkust, nagu on märkinud Prantsusmaa riiklik tootlikkuse komitee. Neid on vaja ka kasvu soodustavates sektorites, et ettevõtted saaksid kasutada ära Euroopa majanduse ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi. |
| --- | --- |

(23)

Prantsusmaal on tugev teadusbaas ja potentsiaal rakendada COVID-19 kriisile reageerimiseks spetsiifilisi teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmeid, sealhulgas vaktsiinide ja ravimite väljatöötamine. COVID-19 kriis ja selle tagajärjed eeldavad avaliku ja erasektori vahelise teadus- ja innovatsioonialase koostöö tugevdamist. Investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni võivad keskpikas perspektiivis suurendada tootlikkust, nagu on märkinud Prantsusmaa riiklik tootlikkuse komitee. Neid on vaja ka kasvu soodustavates sektorites, et ettevõtted saaksid kasutada ära Euroopa majanduse ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi.

| (24) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (25) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Prantsusmaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Prantsusmaa kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (26) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Prantsusmaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(26)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Prantsusmaa tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (27) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Prantsusmaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Prantsusmaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Prantsusmaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Prantsusmaa majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Prantsusmaale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Prantsusmaa eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (28) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 3 ja 4,

SOOVITAB Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tagades piisava varustatuse elutähtsate meditsiinitoodetega ja tervishoiutöötajate tasakaalustatud jaotuse ning investeerides e-tervisesse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi tööhõivealast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas edendades oskuste omandamist ja pakkudes kõikidele tööotsijatele aktiivset toetust. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada ettevõtete likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine, eelkõige VKEde jaoks. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige säästvale transpordile, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, energia- ja digitaristule ning teadustegevusele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parandada veelgi regulatiivset keskkonda, vähendada ettevõtjate halduskoormust ja lihtsustada maksusüsteemi. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 55.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1.

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/68

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Horvaatia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Horvaatiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Horvaatiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Horvaatia kohta. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Horvaatia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Horvaatias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis tuleneb avaliku ja erasektori võla ning välisvõla kõrgest tasemest väikese potentsiaalse majanduskasvu tingimustes. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Horvaatia kohta. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Horvaatia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Horvaatias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, mis tuleneb avaliku ja erasektori võla ning välisvõla kõrgest tasemest väikese potentsiaalse majanduskasvu tingimustes.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Horvaatiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Horvaatiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on tõenäoliselt suured ning erineva spetsialiseerumise tõttu Horvaatia piirkondade lõikes erinevad. Eriti kannatavad rannikupiirkonnad ja saared, mis sõltuvad suurel määral turismist. Praegune olukord nõuab seetõttu sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on tõenäoliselt suured ning erineva spetsialiseerumise tõttu Horvaatia piirkondade lõikes erinevad. Eriti kannatavad rannikupiirkonnad ja saared, mis sõltuvad suurel määral turismist. Praegune olukord nõuab seetõttu sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Horvaatia esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Horvaatia esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Horvaatia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Horvaatia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: 2019. aasta eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) asendub 2020. aastal puudujäägiga 6,8 % SKPst, kusjuures 2021. aastaks peaks puudujääk vähenema 2,4 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 73,2 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 86,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: 2019. aasta eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) asendub 2020. aastal puudujäägiga 6,8 % SKPst, kusjuures 2021. aastaks peaks puudujääk vähenema 2,4 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 73,2 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 86,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Horvaatia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 2,8 % SKPst. Kaks peamist meedet on ettevõtjatele töötajate hoidmise eest makstavad toetused ja eriti valusa löögi saanud ettevõtjatele suunatud maksuvabastused. Lisaks on Horvaatia võtnud meetmeid, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,3 % SKPst. Kõnealused meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ning sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamist. Üldiselt on Horvaatia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Horvaatia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 2,8 % SKPst. Kaks peamist meedet on ettevõtjatele töötajate hoidmise eest makstavad toetused ja eriti valusa löögi saanud ettevõtjatele suunatud maksuvabastused. Lisaks on Horvaatia võtnud meetmeid, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,3 % SKPst. Kõnealused meetmed hõlmavad üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ning sotsiaalkindlustusmaksete edasilükkamist. Üldiselt on Horvaatia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Horvaatia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,1 % SKPst ja 2021. aastal –2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt ulatuma 2020. aastal 88,6 %ni SKPst, vähenedes 2021. aastal 83,4 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Horvaatia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,1 % SKPst ja 2021. aastal –2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt ulatuma 2020. aastal 88,6 %ni SKPst, vähenedes 2021. aastal 83,4 %ni SKPst.

| (15) | Kuna Horvaatia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Horvaatia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale võttis Horvaatia kiiresti kaugeleulatuvaid meetmeid, et kaitsta oma kodanikke ja tõkestada viiruse levikut. Pandeemia (ja sellega seonduvad piirangud) on tõsiselt häirinud äritegevust, mis omakorda on mõjutanud negatiivselt tööturgu. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 9,1 % ja taastub 2021. aastal 7,5 %, samal ajal kui töötuse määr suureneb prognooside kohaselt 2020. aastal 10,2 %ni, vähenedes 2021. aastal 7,4 %ni. Turismisektor, mis moodustab Horvaatia majandusest väga olulise osa, kannatab rängalt. Lisaks on Horvaatia pidanud tegelema 22. märtsil 2020 Zagrebis aset leidnud suure maavärina tagajärgede kõrvaldamisega. Negatiivsete majanduslike mõjude leevendamiseks võttis Horvaatia vastu ulatusliku meetmepaketi, mille hulka kuulusid palgatoetused, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumisest vabastamine või nende tasumise edasilükkamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine, ekspordikindlustuse täiendavad tagatised ja laenumaksete peatamine, samuti turismisektorile ja teistele väga raskesse olukorda sattunud sektoritele suunatud erimeetmed. |
| --- | --- |

(16)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale võttis Horvaatia kiiresti kaugeleulatuvaid meetmeid, et kaitsta oma kodanikke ja tõkestada viiruse levikut. Pandeemia (ja sellega seonduvad piirangud) on tõsiselt häirinud äritegevust, mis omakorda on mõjutanud negatiivselt tööturgu. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 9,1 % ja taastub 2021. aastal 7,5 %, samal ajal kui töötuse määr suureneb prognooside kohaselt 2020. aastal 10,2 %ni, vähenedes 2021. aastal 7,4 %ni. Turismisektor, mis moodustab Horvaatia majandusest väga olulise osa, kannatab rängalt. Lisaks on Horvaatia pidanud tegelema 22. märtsil 2020 Zagrebis aset leidnud suure maavärina tagajärgede kõrvaldamisega. Negatiivsete majanduslike mõjude leevendamiseks võttis Horvaatia vastu ulatusliku meetmepaketi, mille hulka kuulusid palgatoetused, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumisest vabastamine või nende tasumise edasilükkamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine, ekspordikindlustuse täiendavad tagatised ja laenumaksete peatamine, samuti turismisektorile ja teistele väga raskesse olukorda sattunud sektoritele suunatud erimeetmed.

| (17) | COVID-19 puhang paneb proovile Horvaatia tervishoiusüsteemi vastupanuvõime. Ehkki juurdepääs tervishoiuteenustele on Horvaatias üldiselt hea, on meditsiinilise abi kaugusest tingitud kättesaamatusega seotud näitajad liidu kõrgeimate hulgas. Tervishoiutöötajate ja -asutuste geograafiliselt ühtlasem jaotus võimaldaks juurdepääsu tervishoiuteenustele lihtsustada. Vastutuse jaotust Horvaatia tervishoiuasutuste eest, mis praegu jaotub riigi valitsuse ja maakondade ametiasutuste vahel, oleks võimalik parandada. Riigi valitsus peab katma maakondadele kuuluvate haiglate võlad, kuid tal on piiratud võimalused nende juhtimist mõjutada. Riigi valitsuse ja maakondade tihedam koostöö on ülimalt tähtis, et tagada esmatähtsate meditsiinitarvete tarned ja võimaldada võtta COVID-19 leviku piiramiseks vajalikke meetmeid. E-tervise vahendite kasutamine võimaldab vähendada tervishoiutöötajate ja patsientide otsekontakte ning kahandab nakatumisriski. E-retsepte kasutatakse laialdaselt, kuid digisaatekirjade ja -haiguslugude osakaal on väga madal. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 puhang paneb proovile Horvaatia tervishoiusüsteemi vastupanuvõime. Ehkki juurdepääs tervishoiuteenustele on Horvaatias üldiselt hea, on meditsiinilise abi kaugusest tingitud kättesaamatusega seotud näitajad liidu kõrgeimate hulgas. Tervishoiutöötajate ja -asutuste geograafiliselt ühtlasem jaotus võimaldaks juurdepääsu tervishoiuteenustele lihtsustada. Vastutuse jaotust Horvaatia tervishoiuasutuste eest, mis praegu jaotub riigi valitsuse ja maakondade ametiasutuste vahel, oleks võimalik parandada. Riigi valitsus peab katma maakondadele kuuluvate haiglate võlad, kuid tal on piiratud võimalused nende juhtimist mõjutada. Riigi valitsuse ja maakondade tihedam koostöö on ülimalt tähtis, et tagada esmatähtsate meditsiinitarvete tarned ja võimaldada võtta COVID-19 leviku piiramiseks vajalikke meetmeid. E-tervise vahendite kasutamine võimaldab vähendada tervishoiutöötajate ja patsientide otsekontakte ning kahandab nakatumisriski. E-retsepte kasutatakse laialdaselt, kuid digisaatekirjade ja -haiguslugude osakaal on väga madal.

| (18) | Majandustegevuse aeglustumise tagajärjel on tööandjatel raskusi palkade maksmisega, mis eeldatavasti toob kaasa töötuse ja vaesustaseme suurenemise ning veelgi suuremad territoriaalsed erinevused. Tavapäraselt on osalemine aktiivse tööturupoliitika meetmetes olnud väga väike, kuid praeguse olukorra taustal on sellised meetmeprogrammid populaarsemaks muutumas. Et toetada tööandjaid ja vähendada võimalikult palju koondamiste arvu, tuleks soodustada selliseid meetmeid, aga ka muid tähtajalisi toetuskavasid, eelkõige lühiajalise töö kavasid. Lühiajaliselt säilitavad need meetmed töökohti, kuid ka keskpikas perspektiivis on nende abil võimalik paremini prognoosida majanduse taastumise faasis tekkivaid tööturuvajadusi. Horvaatia riiklik tööturuasutus peaks tugevdama oma meetmeid, millega toetada tööjõu oskuste (sh digioskuste) arendamist, töötada välja mitteaktiivse elanikkonna teavitamise strateegiaid ja aidata võidelda deklareerimata töö vastu, edendades ametlikku tööhõivet. Töötushüvitised ei paku koondatud töötajatele piisavalt kindlustunnet, sest nii hüvitistega kaetus kui ka nende suurus jätavad soovida. Arvatakse, et ka miinimumsissetulekut tagav toetus ei suuda vaesust kuigivõrd vähendada, sest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määrad, territoriaalsed erinevused ning vanuse, soo ja puudega seonduvad riskifaktorid on suured. |
| --- | --- |

(18)

Majandustegevuse aeglustumise tagajärjel on tööandjatel raskusi palkade maksmisega, mis eeldatavasti toob kaasa töötuse ja vaesustaseme suurenemise ning veelgi suuremad territoriaalsed erinevused. Tavapäraselt on osalemine aktiivse tööturupoliitika meetmetes olnud väga väike, kuid praeguse olukorra taustal on sellised meetmeprogrammid populaarsemaks muutumas. Et toetada tööandjaid ja vähendada võimalikult palju koondamiste arvu, tuleks soodustada selliseid meetmeid, aga ka muid tähtajalisi toetuskavasid, eelkõige lühiajalise töö kavasid. Lühiajaliselt säilitavad need meetmed töökohti, kuid ka keskpikas perspektiivis on nende abil võimalik paremini prognoosida majanduse taastumise faasis tekkivaid tööturuvajadusi. Horvaatia riiklik tööturuasutus peaks tugevdama oma meetmeid, millega toetada tööjõu oskuste (sh digioskuste) arendamist, töötada välja mitteaktiivse elanikkonna teavitamise strateegiaid ja aidata võidelda deklareerimata töö vastu, edendades ametlikku tööhõivet. Töötushüvitised ei paku koondatud töötajatele piisavalt kindlustunnet, sest nii hüvitistega kaetus kui ka nende suurus jätavad soovida. Arvatakse, et ka miinimumsissetulekut tagav toetus ei suuda vaesust kuigivõrd vähendada, sest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määrad, territoriaalsed erinevused ning vanuse, soo ja puudega seonduvad riskifaktorid on suured.

| (19) | Muret tekitab ka internetiühenduse usaldusväärsus. Horvaatia majapidamistes ei ole kodune kiire internetiühendus kuigi levinud. Umbes 70 % majapidamistes on püsivõrgu lairibaühendus ning vaid 6 % neist on selle võimsus vähemalt 100Mbps. See võib takistada kaugtöö tegemist ja distantsõpet eriti maapiirkondades, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade hulgas, näiteks ebasoodsas olukorras olevatest peredest pärit õpilaste ja puudega õpilaste hulgas. Neil rühmadel on suur oht äkilisest üleminekust rohkem digitaliseeritud ühiskonnale kõrvale jääda. Tihedas koostöös sotsiaalpartneritega tuleks edendada digitehnoloogiat kasutavate alternatiivsete töökorralduste kasutuselevõttu, sest kaugtöö tegijate osakaal (6–7 %) moodustab vaid poole liidu keskmisest. |
| --- | --- |

(19)

Muret tekitab ka internetiühenduse usaldusväärsus. Horvaatia majapidamistes ei ole kodune kiire internetiühendus kuigi levinud. Umbes 70 % majapidamistes on püsivõrgu lairibaühendus ning vaid 6 % neist on selle võimsus vähemalt 100Mbps. See võib takistada kaugtöö tegemist ja distantsõpet eriti maapiirkondades, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade hulgas, näiteks ebasoodsas olukorras olevatest peredest pärit õpilaste ja puudega õpilaste hulgas. Neil rühmadel on suur oht äkilisest üleminekust rohkem digitaliseeritud ühiskonnale kõrvale jääda. Tihedas koostöös sotsiaalpartneritega tuleks edendada digitehnoloogiat kasutavate alternatiivsete töökorralduste kasutuselevõttu, sest kaugtöö tegijate osakaal (6–7 %) moodustab vaid poole liidu keskmisest.

| (20) | Mõnes majandussektoris on tööjõupuudus olnud pikaajaline, peamiselt just puuduvate oskuste tõttu. Nõutavate oskuste, sh digioskuste omandamise soodustamine esmase hariduse ja koolituse käigus ning hilisema ümber- ja täiendusõppe käigus võiks suurendada tootlikkust ja kõrvaldada töötajate oskustes esinevaid puudujääke. Haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteeti ja kaasamisvõimet tuleb parandada igal tasemel ning õppekava reformimist tuleb jätkata. COVID-19 kriisis on digiõppe kasutuselevõtt juba osutunud väärtuslikuks. Digihariduse ja -koolituse taristut ja materjale ning õpetajate, õpilaste ja lastevanemate digioskusi on vaja edasi arendada. |
| --- | --- |

(20)

Mõnes majandussektoris on tööjõupuudus olnud pikaajaline, peamiselt just puuduvate oskuste tõttu. Nõutavate oskuste, sh digioskuste omandamise soodustamine esmase hariduse ja koolituse käigus ning hilisema ümber- ja täiendusõppe käigus võiks suurendada tootlikkust ja kõrvaldada töötajate oskustes esinevaid puudujääke. Haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteeti ja kaasamisvõimet tuleb parandada igal tasemel ning õppekava reformimist tuleb jätkata. COVID-19 kriisis on digiõppe kasutuselevõtt juba osutunud väärtuslikuks. Digihariduse ja -koolituse taristut ja materjale ning õpetajate, õpilaste ja lastevanemate digioskusi on vaja edasi arendada.

| (21) | Horvaatia peaks toetama krediidi ja muude rahastamisvahendite jätkuvat eraldamist (sh pangavälist rahastamist) elujõulistele laenajatele, keda COVID-19 kriis on negatiivselt mõjutanud. Horvaatia on vastu võtnud mitu stiimuli- ja toetuskava VKEdele. Jõupingutusi tuleks jätkata, et anda laenude ja tagatiste (eelkõige riiklike tagatiste) näol kiiresti ja jätkuvalt likviidsustoetust ettevõtjatele, keskendudes VKEdele, et tulla kriisiga toime ja sillutada teed majanduse taastamisele. Horvaatia ettevõtjad sõltuvad suurel määral pangalaenudest ja rahavoogudest, et oma rahastamisvajadusi katta. Pangandussüsteemi tuleks toetada tagatistega, et luua uusi VKEde rahastamise võimalusi ja parandada nende juurdepääsu rahastamisvahenditele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Ettevõtjate likviidsust on aidanud suurendada ka maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine või nende tasumise edasi lükkamine. |
| --- | --- |

(21)

Horvaatia peaks toetama krediidi ja muude rahastamisvahendite jätkuvat eraldamist (sh pangavälist rahastamist) elujõulistele laenajatele, keda COVID-19 kriis on negatiivselt mõjutanud. Horvaatia on vastu võtnud mitu stiimuli- ja toetuskava VKEdele. Jõupingutusi tuleks jätkata, et anda laenude ja tagatiste (eelkõige riiklike tagatiste) näol kiiresti ja jätkuvalt likviidsustoetust ettevõtjatele, keskendudes VKEdele, et tulla kriisiga toime ja sillutada teed majanduse taastamisele. Horvaatia ettevõtjad sõltuvad suurel määral pangalaenudest ja rahavoogudest, et oma rahastamisvajadusi katta. Pangandussüsteemi tuleks toetada tagatistega, et luua uusi VKEde rahastamise võimalusi ja parandada nende juurdepääsu rahastamisvahenditele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Ettevõtjate likviidsust on aidanud suurendada ka maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine või nende tasumise edasi lükkamine.

| (22) | Halduskoormuse ja regulatiivsete piirangute vähendamiseks on võetud uusi meetmeid. Kuid üldiselt takistab ettevõtjate tegevust jätkuvalt ikka veel kõrge regulatiivse ja halduskoormuse tase näiteks lubade saamise, teataval määral ka aruandlusnõuete ning maksustamismenetluste osas. Haldus- ja finantskoormuse kaardistamine edeneb sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja spetsiaalse veebisaidi abil ning võetakse meetmeid kõige enam koormavate kohustuste vähendamiseks. Väga vajalik on ka erialaspetsialistide sujuva töölevõtmise ja töötamise tagamine nendele suunatud õigusraamistike ja vastavate haldusmenetluste ühtlustamise kaudu, eriti just VKEde ja mikroettevõtjate, sh üksikettevõtjate puhul. Maksutaolised lõivud vaadati läbi ja 2020. aasta mais võttis valitsus vastu esimese tegevuskava. |
| --- | --- |

(22)

Halduskoormuse ja regulatiivsete piirangute vähendamiseks on võetud uusi meetmeid. Kuid üldiselt takistab ettevõtjate tegevust jätkuvalt ikka veel kõrge regulatiivse ja halduskoormuse tase näiteks lubade saamise, teataval määral ka aruandlusnõuete ning maksustamismenetluste osas. Haldus- ja finantskoormuse kaardistamine edeneb sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja spetsiaalse veebisaidi abil ning võetakse meetmeid kõige enam koormavate kohustuste vähendamiseks. Väga vajalik on ka erialaspetsialistide sujuva töölevõtmise ja töötamise tagamine nendele suunatud õigusraamistike ja vastavate haldusmenetluste ühtlustamise kaudu, eriti just VKEde ja mikroettevõtjate, sh üksikettevõtjate puhul. Maksutaolised lõivud vaadati läbi ja 2020. aasta mais võttis valitsus vastu esimese tegevuskava.

| (23) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Horvaatia peaks edendama investeerimist majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse, aidates kaasa rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule. Tänapäevane ja töökindel digitaristu on riigiasutuste ja ettevõtjate digitaliseerimisel esmatähtis. Digitehnoloogiale ülemineku eelduseks on ka investeerimine väga suure läbilaskevõimega võrkudesse, sealhulgas 5G võrku. Need investeeringud peaksid toetama Horvaatia riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud süsinikuheite vähendamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärkide täitmist Horvaatias. Horvaatias on eriti vajadus ja võimalused investeerida kestlikku linna- ja raudteetransporti, energiatõhususse, taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu ja keskkonnataristusse. Mis puudutab veemajandust ja jäätmekäitlust, siis on ka siin Horvaatia näitajad liidu keskmisest tunduvalt madalamad ning Horvaatia majandusarengu säilitamiseks on vaja investeeringuid. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Horvaatial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Horvaatial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Horvaatia peaks edendama investeerimist majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse, aidates kaasa rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule. Tänapäevane ja töökindel digitaristu on riigiasutuste ja ettevõtjate digitaliseerimisel esmatähtis. Digitehnoloogiale ülemineku eelduseks on ka investeerimine väga suure läbilaskevõimega võrkudesse, sealhulgas 5G võrku. Need investeeringud peaksid toetama Horvaatia riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud süsinikuheite vähendamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärkide täitmist Horvaatias. Horvaatias on eriti vajadus ja võimalused investeerida kestlikku linna- ja raudteetransporti, energiatõhususse, taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu ja keskkonnataristusse. Mis puudutab veemajandust ja jäätmekäitlust, siis on ka siin Horvaatia näitajad liidu keskmisest tunduvalt madalamad ning Horvaatia majandusarengu säilitamiseks on vaja investeeringuid. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Horvaatial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Horvaatial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (24) | Riigiasutuste tõhusus Horvaatias on liidu keskmisest madalam. Vähene poliitika ja projektide väljatöötamise ja rakendamise võimekus vähendab tõhusust ja kiirust, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel, mis on samas Horvaatia jaoks väga olulised, et leevendada kriisi tagajärgi ja toetada majanduse taastumist. Uue strateegilise planeerimise süsteemi ja väljakuulutatud riikliku arengustrateegia rakendamine ei edene. Lisaks sellele on riiklike ametiasutuste territoriaalne killustatus suur ja kohaliku tasandi omavalitsuste kohustused ja vahendid ei ole tasakaalus. See suurendab avalike teenuste ebaühtlast kvaliteeti riigis ja kergitab halduskulusid. |
| --- | --- |

(24)

Riigiasutuste tõhusus Horvaatias on liidu keskmisest madalam. Vähene poliitika ja projektide väljatöötamise ja rakendamise võimekus vähendab tõhusust ja kiirust, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel, mis on samas Horvaatia jaoks väga olulised, et leevendada kriisi tagajärgi ja toetada majanduse taastumist. Uue strateegilise planeerimise süsteemi ja väljakuulutatud riikliku arengustrateegia rakendamine ei edene. Lisaks sellele on riiklike ametiasutuste territoriaalne killustatus suur ja kohaliku tasandi omavalitsuste kohustused ja vahendid ei ole tasakaalus. See suurendab avalike teenuste ebaühtlast kvaliteeti riigis ja kergitab halduskulusid.

| (25) | Kohtuasjade märkimisväärne kuhjumine ja pikaajaline menetlemine tsiviil- ja kaubanduskohtutes mõjutab jätkuvalt ettevõtluskeskkonda ja maksejõuetuse tõhusat menetlemist, samal ajal kui kriminaalasjade lahendamise kvaliteedi ja tõhususega seonduvad probleemid takistavad võitlust majandus- ja finantskuritegudega. Kõige vanemate pooleliolevate kohtuasjade lahendamisel ja elektrooniliste suhtlusvahendite kasutamisel kohtutes on tehtud edusamme, kuid arenguruumi veel on. |
| --- | --- |

(25)

Kohtuasjade märkimisväärne kuhjumine ja pikaajaline menetlemine tsiviil- ja kaubanduskohtutes mõjutab jätkuvalt ettevõtluskeskkonda ja maksejõuetuse tõhusat menetlemist, samal ajal kui kriminaalasjade lahendamise kvaliteedi ja tõhususega seonduvad probleemid takistavad võitlust majandus- ja finantskuritegudega. Kõige vanemate pooleliolevate kohtuasjade lahendamisel ja elektrooniliste suhtlusvahendite kasutamisel kohtutes on tehtud edusamme, kuid arenguruumi veel on.

| (26) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (27) | Horvaatia finantssektor on hästi kapitaliseeritud ja kasumlik ning pangandussektori varade kvaliteet on viimaste aastatega paranenud. Samas on tõenäoline, et finantsasutused kannatavad mõnevõrra, kuna puutuvad kokku sektoritega, mis on COVID-19 pandeemia tõttu kõige haavatavamad. On võetud meetmeid, et leevendada piirangute negatiivset mõju ettevõtjatele. Väga tähtis on, et need meetmed oleksid ajutised, rangelt pandeemiaga seotud ja piisavad, et aidata finantsraskustes ettevõtjatel oma elujõulisus taastada. Sellise lähenemisviisiga toetatakse ettevõtjaid, ilma et see õõnestaks edusamme, mida Horvaatia on teinud oma finantssektori stabiilsuse parandamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Horvaatia finantssektor on hästi kapitaliseeritud ja kasumlik ning pangandussektori varade kvaliteet on viimaste aastatega paranenud. Samas on tõenäoline, et finantsasutused kannatavad mõnevõrra, kuna puutuvad kokku sektoritega, mis on COVID-19 pandeemia tõttu kõige haavatavamad. On võetud meetmeid, et leevendada piirangute negatiivset mõju ettevõtjatele. Väga tähtis on, et need meetmed oleksid ajutised, rangelt pandeemiaga seotud ja piisavad, et aidata finantsraskustes ettevõtjatel oma elujõulisus taastada. Sellise lähenemisviisiga toetatakse ettevõtjaid, ilma et see õõnestaks edusamme, mida Horvaatia on teinud oma finantssektori stabiilsuse parandamiseks.

| (28) | Jätkuvad jõupingutused korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistiku tugevdamiseks on võtmetähtsusega, et tagada majanduse taastumine COVID-19 kriisi järel ning saavutada tõhus, vastutustundlik ja läbipaistev rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine ja jaotamine. Hoolimata mitme tegevuskava osalisest rakendamisest on korruptsiooniprobleemid ja huvide konfliktid ettevõtlusvaldkonnas endiselt laialt levinud. Riigi rahaliste vahendite läbipaistva ja tõhusa kasutamise tagamiseks tuleb korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistikku veelgi tugevdada. Korruptsiooni ennetamiseks ja selle eest karistamiseks on vaja tõhusamaid vahendeid, eriti kohalikul tasandil. Kohapealsete ametnike ja riigiettevõtete kohalike juhtide kontrollimehhanismide tugevdamise vajadus püsib, nagu ka vajadus tagada, et huvide konfliktidega tegeleval komisjonil on võimalik täita oma peamist ennetavat rolli. Eeldatavasti alustatakse 2020. aastal läbipaistvuse suurendamise algatuste, näiteks kohtunike ja prokuröride varade avalikustamisega. |
| --- | --- |

(28)

Jätkuvad jõupingutused korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistiku tugevdamiseks on võtmetähtsusega, et tagada majanduse taastumine COVID-19 kriisi järel ning saavutada tõhus, vastutustundlik ja läbipaistev rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine ja jaotamine. Hoolimata mitme tegevuskava osalisest rakendamisest on korruptsiooniprobleemid ja huvide konfliktid ettevõtlusvaldkonnas endiselt laialt levinud. Riigi rahaliste vahendite läbipaistva ja tõhusa kasutamise tagamiseks tuleb korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistikku veelgi tugevdada. Korruptsiooni ennetamiseks ja selle eest karistamiseks on vaja tõhusamaid vahendeid, eriti kohalikul tasandil. Kohapealsete ametnike ja riigiettevõtete kohalike juhtide kontrollimehhanismide tugevdamise vajadus püsib, nagu ka vajadus tagada, et huvide konfliktidega tegeleval komisjonil on võimalik täita oma peamist ennetavat rolli. Eeldatavasti alustatakse 2020. aastal läbipaistvuse suurendamise algatuste, näiteks kohtunike ja prokuröride varade avalikustamisega.

| (29) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Horvaatia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Horvaatia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (30) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Horvaatia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Horvaatiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Horvaatia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Horvaatia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Horvaatiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Horvaatia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (31) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (32) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

SOOVITAB Horvaatial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Edendada tervishoiutöötajate ja -asutuste ühtlasemat geograafilist jaotust, tihedamat koostööd kõigi haldustasandite vahel ning investeeringuid e-tervise valdkonda. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tõhustada tööturumeetmeid ja -asutusi, viia töötushüvitised piisavale tasemele ja täiustada miinimumsissetuleku kavasid. Suurendada digitaristu ja digiteenuste kättesaadavust. Edendada oskuste omandamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kasutada jätkuvalt meetmeid liikviidsustoetuse pakkumiseks VKEdele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Vähendada veelgi maksutaolisi lõive ning piiranguid kaupade ja teenuste turu reguleerimisel. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige keskkonnataristule, säästvale linna- ja raudteetranspordile, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele ning kiirele lairibaühendusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tugevdada riiklike ametiasutuste suutlikkust ja tõhusust riiklike projektide ja poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel riigi ja kohalikul tasandil. Parandada kohtusüsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 64.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/74

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Itaalia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Itaalia kohta. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Itaalia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab valitsemissektori suur võlg ja tootlikkuse pikaajaline nõrk areng töötuse kõrge taseme ja endiselt suure hulga viivislaenude kontekstis piiriülese mõjuga riske. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Itaalia kohta. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Itaalia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab valitsemissektori suur võlg ja tootlikkuse pikaajaline nõrk areng töötuse kõrge taseme ja endiselt suure hulga viivislaenude kontekstis piiriülese mõjuga riske.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Itaaliat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Itaaliat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on pikaajaliste majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste, erineva konkurentsivõimealase potentsiaali ja turismist sõltuvuse taseme tõttu Itaalia piirkondade ja territooriumide lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Itaalias suurenevad, süvendades vähem arenenud ja rohkem arenenud piirkondade, ühiskonna äärealade ja ülejäänud linnapiirkondade, samuti teatavate linna- ja maapiirkondade üksteisest kaugenemise trendi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on pikaajaliste majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste, erineva konkurentsivõimealase potentsiaali ja turismist sõltuvuse taseme tõttu Itaalia piirkondade ja territooriumide lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Itaalias suurenevad, süvendades vähem arenenud ja rohkem arenenud piirkondade, ühiskonna äärealade ja ülejäänud linnapiirkondade, samuti teatavate linna- ja maapiirkondade üksteisest kaugenemise trendi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Itaalia esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. |
| --- | --- |

(10)

Itaalia esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi.

| (11) | Itaalia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,6 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 10,4 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 5,7 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis stabiliseerus 2019. aastal 134,8 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 155,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognooside aluseks on riskid, nimelt riigi tagatiste märkimisväärne suurus ja riigivõlakirjade tootluse volatiilsus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,6 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 10,4 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 5,7 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis stabiliseerus 2019. aastal 134,8 % juures, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 155,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognooside aluseks on riskid, nimelt riigi tagatiste märkimisväärne suurus ja riigivõlakirjade tootluse volatiilsus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Itaalia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 2020. aastal 4,5 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tugevdatud tervishoiusüsteem ja elanikkonnakaitse, töötasu täiendamise skeemide laiendamine ning rahaline toetus füüsilisest isikust ettevõtjatele ja firmadele. Lisaks on Itaalia kehtestanud meetmeid, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, sealhulgas maksude tasumise edasilükkamine ja laenugarantiid. Üldiselt on Itaalia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Itaalia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 2020. aastal 4,5 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tugevdatud tervishoiusüsteem ja elanikkonnakaitse, töötasu täiendamise skeemide laiendamine ning rahaline toetus füüsilisest isikust ettevõtjatele ja firmadele. Lisaks on Itaalia kehtestanud meetmeid, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, sealhulgas maksude tasumise edasilükkamine ja laenugarantiid. Üldiselt on Itaalia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Itaalia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –11,1 % SKPst ja 2021. aastal –5,6 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 158,9 %ni SKPst ja 2021. aastal 153,6 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Itaalia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –11,1 % SKPst ja 2021. aastal –5,6 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 158,9 %ni SKPst ja 2021. aastal 153,6 %ni SKPst.

| (15) | Kuna Itaalia ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et puuduvad küllaldased tõendid, mille põhjal saaks järeldada, kas aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on või ei ole täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Itaalia ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et puuduvad küllaldased tõendid, mille põhjal saaks järeldada, kas aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on või ei ole täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

| (16) | COVID-19 pandeemia on seadnud riikliku tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla, tuues esile struktuursed puudused ja vajaduse olla kriisiolukordadeks paremini valmis. Hoolimata sellest, et Itaalia kulutused tervishoiule on väiksemad kui liidus keskmiselt, on tema tervishoiusüsteemile iseloomulikud ülimalt spetsialiseerunud ja kvaliteetsed üldteenused ning üldiselt on riigil õnnestunud pakkuda kättesaadavat hooldust. Sellest hoolimata pidurdasid liikumispiirangute kehtestamiseks võetud meetmete rakendamist eriti COVID-19 pandeemia alguses tervishoiusüsteemi juhtimise killustatus ning keskasutuste ja piirkondlike omavalitsuste vaheline puudulik koordineerimine. Piirkondlikud tervishoiusüsteemid tuginesid kriisile reageerides ennekõike erakorralisele, eriti tervishoiutöötajate ja kohalike sotsiaalteenistuste mobiliseerimisele. See kompenseeris füüsilise taristu piiranguid, tervishoiutöötajate piiratud arvu ja eelmistel aastatel struktuuride ja teenuste parandamiseks tehtud investeeringute piiratust. Valitsus tegi suuri jõupingutusi, et ohjeldada COVID-19 põhjustava viiruse levikut, vähendada haiglatele langevat koormust ja luua täiendavat ravisuutlikkust. Praegu töötatakse välja pikemaajalist viiruse ohjeldamise strateegiat, et tagada turvaline tootmistegevuse taastamine. Lisaks juhtimisprotsesside ja kriisideks valmisoleku kavade parandamisele peaks COVID-19 järgse poliitika eesmärk olema vähendada avaliku sektori poolt tervishoiuteenustesse tehtavate investeeringute puudujääki. Keskmises ja pikaajalises perspektiivis on tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamise ja kättesaadava ravi jätkuva pakkumise tagamise pant strateegilise investeeringute kava väljatöötamine. Arvestades praeguste prognoosidega tervishoiutöötajate osas, tuleks esikohale seada sellise poliitika väljatöötamine, mille eesmärk on kõrvaldada kitsaskohad seoses tervishoiutöötajate koolituse, värbamise ja tööl hoidmisega. |
| --- | --- |

(16)

COVID-19 pandeemia on seadnud riikliku tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla, tuues esile struktuursed puudused ja vajaduse olla kriisiolukordadeks paremini valmis. Hoolimata sellest, et Itaalia kulutused tervishoiule on väiksemad kui liidus keskmiselt, on tema tervishoiusüsteemile iseloomulikud ülimalt spetsialiseerunud ja kvaliteetsed üldteenused ning üldiselt on riigil õnnestunud pakkuda kättesaadavat hooldust. Sellest hoolimata pidurdasid liikumispiirangute kehtestamiseks võetud meetmete rakendamist eriti COVID-19 pandeemia alguses tervishoiusüsteemi juhtimise killustatus ning keskasutuste ja piirkondlike omavalitsuste vaheline puudulik koordineerimine. Piirkondlikud tervishoiusüsteemid tuginesid kriisile reageerides ennekõike erakorralisele, eriti tervishoiutöötajate ja kohalike sotsiaalteenistuste mobiliseerimisele. See kompenseeris füüsilise taristu piiranguid, tervishoiutöötajate piiratud arvu ja eelmistel aastatel struktuuride ja teenuste parandamiseks tehtud investeeringute piiratust. Valitsus tegi suuri jõupingutusi, et ohjeldada COVID-19 põhjustava viiruse levikut, vähendada haiglatele langevat koormust ja luua täiendavat ravisuutlikkust. Praegu töötatakse välja pikemaajalist viiruse ohjeldamise strateegiat, et tagada turvaline tootmistegevuse taastamine. Lisaks juhtimisprotsesside ja kriisideks valmisoleku kavade parandamisele peaks COVID-19 järgse poliitika eesmärk olema vähendada avaliku sektori poolt tervishoiuteenustesse tehtavate investeeringute puudujääki. Keskmises ja pikaajalises perspektiivis on tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamise ja kättesaadava ravi jätkuva pakkumise tagamise pant strateegilise investeeringute kava väljatöötamine. Arvestades praeguste prognoosidega tervishoiutöötajate osas, tuleks esikohale seada sellise poliitika väljatöötamine, mille eesmärk on kõrvaldada kitsaskohad seoses tervishoiutöötajate koolituse, värbamise ja tööl hoidmisega.

| (17) | COVID-19 kriisile reageerimiseks kehtestatud piirangumeetmetel on tugev negatiivne mõju tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Enne kriisi paranes sotsiaalne olukord vähehaaval, ehkki vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, palgavaesuse ja sissetulekute ebavõrdsuse oht püsis suur ja oli eri piirkondades väga erinev. COVID-19 pandeemia mõju ja sellele järgneva perioodi mõju arvestades tuleks tugevdada sotsiaalseid turvavõrke, et tagada piisav sissetuleku asendamine tööalasest staatusest sõltumata, muu hulgas nende puhul, kes seisavad silmitsi vajakajäämistega sotsiaalkaitsele juurdepääsu vallas. Sissetuleku asendamine ja sissetulekutoetus on eriti oluline ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate ja haavatavas olukorras olevate inimeste jaoks. Samuti on keskse tähtsusega osutada teenuseid, mille eesmärk on sotsiaalne kaasatus ja tööturule kaasamine. Uus miinimumsissetuleku skeem, mille raames maksti mullu hüvitisi enam kui miljonile kodumajapidamisele (keskmiselt 513 eurot), võib COVID-19 kriisi mõju leevendada. Kuid parandada saaks selle jõudmist haavatavate rühmadeni. Valitsus kehtestas ajutiselt täiendava nn hädaabisissetuleku, et toetada neid kodumajapidamisi, mis ei vastanud seni miinimumsissetuleku saamiseks esitatavatele nõuetele. Samuti on oht, et varimajanduses töötavatel inimestel – eriti näiteks põllumajandus-, toiduainetetööstuse ja eluasemesektoris – on probleeme juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja sissetulekutoetusele. Selle probleemi lahendamiseks leevendas valitsus hiljuti norme, et seadustada deklareerimata töötajate tööalane seisund ning võimaldada töötavatel rändajatel saada või pikendada elamislube. Kasvuväljavaateid võivad takistada ka negatiivsed demograafilised suundumused ja ajude äravool. Lõunapoolsete piirkondade ja maapiirkondade rahvastikukao üks põhjuseid lisaks keerukamatele tingimustele tööturul on kvaliteetsete teenuste puudumine. Keskse tähtsusega on parandada juurdepääsu e-teenustele, eriti piiratud liikuvuse kontekstis. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 kriisile reageerimiseks kehtestatud piirangumeetmetel on tugev negatiivne mõju tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele. Enne kriisi paranes sotsiaalne olukord vähehaaval, ehkki vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, palgavaesuse ja sissetulekute ebavõrdsuse oht püsis suur ja oli eri piirkondades väga erinev. COVID-19 pandeemia mõju ja sellele järgneva perioodi mõju arvestades tuleks tugevdada sotsiaalseid turvavõrke, et tagada piisav sissetuleku asendamine tööalasest staatusest sõltumata, muu hulgas nende puhul, kes seisavad silmitsi vajakajäämistega sotsiaalkaitsele juurdepääsu vallas. Sissetuleku asendamine ja sissetulekutoetus on eriti oluline ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate ja haavatavas olukorras olevate inimeste jaoks. Samuti on keskse tähtsusega osutada teenuseid, mille eesmärk on sotsiaalne kaasatus ja tööturule kaasamine. Uus miinimumsissetuleku skeem, mille raames maksti mullu hüvitisi enam kui miljonile kodumajapidamisele (keskmiselt 513 eurot), võib COVID-19 kriisi mõju leevendada. Kuid parandada saaks selle jõudmist haavatavate rühmadeni. Valitsus kehtestas ajutiselt täiendava nn hädaabisissetuleku, et toetada neid kodumajapidamisi, mis ei vastanud seni miinimumsissetuleku saamiseks esitatavatele nõuetele. Samuti on oht, et varimajanduses töötavatel inimestel – eriti näiteks põllumajandus-, toiduainetetööstuse ja eluasemesektoris – on probleeme juurdepääsuga sotsiaalkaitsele ja sissetulekutoetusele. Selle probleemi lahendamiseks leevendas valitsus hiljuti norme, et seadustada deklareerimata töötajate tööalane seisund ning võimaldada töötavatel rändajatel saada või pikendada elamislube. Kasvuväljavaateid võivad takistada ka negatiivsed demograafilised suundumused ja ajude äravool. Lõunapoolsete piirkondade ja maapiirkondade rahvastikukao üks põhjuseid lisaks keerukamatele tingimustele tööturul on kvaliteetsete teenuste puudumine. Keskse tähtsusega on parandada juurdepääsu e-teenustele, eriti piiratud liikuvuse kontekstis.

| (18) | COVID-19 kriisi puhkemisest alates on Itaalia astunud samme, et leevendada mõju tööhõivele. Lühendatud tööajal (Cassa integrazione) on olnud keskne roll ja eelduste kohaselt säilib see ka tulevikus. Valikukriteeriume on laiendatud, et hõlmata ka väikesed ja mikroettevõtjad ning kõik majandussektorid ja töötajad. Lisaks sellele on loodud eraldi (ajutine) kord füüsiliselt isikust ettevõtjate jaoks. Enne COVID-19 kriisi tööturutingimused jätkuvalt paranesid. 2019. aastal jõudis tööhõive määr 64 %ni, mis on kõrgeim seni registreeritud määr. Samas jäi see liidu keskmisest ikkagi märkimisväärselt allapoole. Sarnaselt muude tööturu lõtkule viitavate näitajatega püsis töötuse määr kõrge ja peaks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt veelgi tõusma, jõudes 2020. aastal 11,8 %ni, ja taanduma 2021. aastal 10,7 %ni. Ka ajutiste lepingute osakaal oli kõrge, ehkki alates 2018. aasta keskpaigast oli töökohtade loomisel põhirõhk alalistel töökohtadel. Tulevikus on kestliku ja kaasava taastumise soodustamisel võtmetähtsusega mitteaktiivsete noorte ja naiste tööturule integreerimine. Astutud on mõningaid samme avalike tööturuteenuste tugevdamiseks ja nende paremaks lõimimiseks sotsiaalteenuste, täiskasvanuhariduse ja kutseõppega. Kuid nende töölesuunamise võimekus on endiselt väike ja piirkonniti väga erinev. Samuti on tööandjate osalus jätkuvalt minimaalne. Kuna piirangumeetmeid järk-järgult kaotatakse, võib ettevõtetel ja töötajatel olla abi paindlikust töökorraldusest ja kaugtööst. Vastusena COVID-19 kriisile võttis valitsus vastu ajutised meetmed, mille eesmärk oli ühitada eraelu ja töö, näiteks aruka töö ja eripuhkuste soodustamine ning lapsehoiuvautšerid. Hoolimata hiljutistest jõupingutustest jäävad võrdsete võimaluste edendamiseks võetud meetmed, töö- ja eraelu tasakaalu poliitika ning taskukohase alushariduse ja lastehoiu, samuti pikaajalise hoolduse teenuste pakkumine nõrgaks ja puudulikult lõimituks. |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 kriisi puhkemisest alates on Itaalia astunud samme, et leevendada mõju tööhõivele. Lühendatud tööajal (Cassa integrazione) on olnud keskne roll ja eelduste kohaselt säilib see ka tulevikus. Valikukriteeriume on laiendatud, et hõlmata ka väikesed ja mikroettevõtjad ning kõik majandussektorid ja töötajad. Lisaks sellele on loodud eraldi (ajutine) kord füüsiliselt isikust ettevõtjate jaoks. Enne COVID-19 kriisi tööturutingimused jätkuvalt paranesid. 2019. aastal jõudis tööhõive määr 64 %ni, mis on kõrgeim seni registreeritud määr. Samas jäi see liidu keskmisest ikkagi märkimisväärselt allapoole. Sarnaselt muude tööturu lõtkule viitavate näitajatega püsis töötuse määr kõrge ja peaks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt veelgi tõusma, jõudes 2020. aastal 11,8 %ni, ja taanduma 2021. aastal 10,7 %ni. Ka ajutiste lepingute osakaal oli kõrge, ehkki alates 2018. aasta keskpaigast oli töökohtade loomisel põhirõhk alalistel töökohtadel. Tulevikus on kestliku ja kaasava taastumise soodustamisel võtmetähtsusega mitteaktiivsete noorte ja naiste tööturule integreerimine. Astutud on mõningaid samme avalike tööturuteenuste tugevdamiseks ja nende paremaks lõimimiseks sotsiaalteenuste, täiskasvanuhariduse ja kutseõppega. Kuid nende töölesuunamise võimekus on endiselt väike ja piirkonniti väga erinev. Samuti on tööandjate osalus jätkuvalt minimaalne. Kuna piirangumeetmeid järk-järgult kaotatakse, võib ettevõtetel ja töötajatel olla abi paindlikust töökorraldusest ja kaugtööst. Vastusena COVID-19 kriisile võttis valitsus vastu ajutised meetmed, mille eesmärk oli ühitada eraelu ja töö, näiteks aruka töö ja eripuhkuste soodustamine ning lapsehoiuvautšerid. Hoolimata hiljutistest jõupingutustest jäävad võrdsete võimaluste edendamiseks võetud meetmed, töö- ja eraelu tasakaalu poliitika ning taskukohase alushariduse ja lastehoiu, samuti pikaajalise hoolduse teenuste pakkumine nõrgaks ja puudulikult lõimituks.

| (19) | Praegune hädaolukord näitab samuti vajadust parandada digiõpet ja -oskusi, sealhulgas tööeas täiskasvanute puhul, ning distantsõpet. Haridusse ja oskustesse investeerimine on aruka ja kaasava taastumise tagamise ning rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ülemineku jätkamise pant. Sellega seoses on haridus- ja koolitustulemused Itaalia jaoks jätkuvalt tõsine probleem. Põhioskuste omandamisel on teatavates piirkondades suured lüngad ja haridussüsteemist varakult lahkumise määr on liidu keskmisest tunduvalt kõrgem (13,5 % versus 10,3 % 2019. aastal), eriti väljaspool liitu sündinud õpilaste puhul (33 %). Liikumispiirangute kontekstis on oht, et eri piirkondade ja territooriumide vaheline ebavõrdsus teravneb. Seda arvesse võttes on eriti oluline investeerida distantsõppesse, samuti digitaristusse ning koolitajate ja õppurite digioskustesse. Samuti on Itaalias ELi keskmisega võrreldes vähem loodus- ja inseneriteaduste eriala lõpetanuid ning kolmanda taseme hariduse omandamise määr on endiselt väga madal (2019. aastal 27,6 %). Lisaks sellele investeerivad ettevõtjad Itaalias võrreldes teiste liikmesriikidega vähem oma töötajate koolitamisse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal. Samuti on problemaatiline vähekvalifitseeritud täiskasvanute madal koolituses osalemise määr, kuna vähest kvalifikatsiooni vajavate töökohtade arv üha väheneb. Selleks et varustada töötajad tööturu jaoks oluliste oskustega ning soodustada õiglast üleminekut digitaalsemale ja kestlikule majandusele, on erialane enesetäiendamine ja ümberõpe endiselt ülimalt oluline. |
| --- | --- |

(19)

Praegune hädaolukord näitab samuti vajadust parandada digiõpet ja -oskusi, sealhulgas tööeas täiskasvanute puhul, ning distantsõpet. Haridusse ja oskustesse investeerimine on aruka ja kaasava taastumise tagamise ning rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ülemineku jätkamise pant. Sellega seoses on haridus- ja koolitustulemused Itaalia jaoks jätkuvalt tõsine probleem. Põhioskuste omandamisel on teatavates piirkondades suured lüngad ja haridussüsteemist varakult lahkumise määr on liidu keskmisest tunduvalt kõrgem (13,5 % versus 10,3 % 2019. aastal), eriti väljaspool liitu sündinud õpilaste puhul (33 %). Liikumispiirangute kontekstis on oht, et eri piirkondade ja territooriumide vaheline ebavõrdsus teravneb. Seda arvesse võttes on eriti oluline investeerida distantsõppesse, samuti digitaristusse ning koolitajate ja õppurite digioskustesse. Samuti on Itaalias ELi keskmisega võrreldes vähem loodus- ja inseneriteaduste eriala lõpetanuid ning kolmanda taseme hariduse omandamise määr on endiselt väga madal (2019. aastal 27,6 %). Lisaks sellele investeerivad ettevõtjad Itaalias võrreldes teiste liikmesriikidega vähem oma töötajate koolitamisse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alal. Samuti on problemaatiline vähekvalifitseeritud täiskasvanute madal koolituses osalemise määr, kuna vähest kvalifikatsiooni vajavate töökohtade arv üha väheneb. Selleks et varustada töötajad tööturu jaoks oluliste oskustega ning soodustada õiglast üleminekut digitaalsemale ja kestlikule majandusele, on erialane enesetäiendamine ja ümberõpe endiselt ülimalt oluline.

| (20) | COVID-19 kriis on teravdanud vajadust toetada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Selleks et toetada likviidsuse voolu ettevõtetesse, on Itaalia vastu võtnud mitu kava, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (7). Tagamaks, et neist kavadest saavad kasu kõik ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning ettevõtjad kõige rohkem mõjutatud sektorites ja geograafilistes piirkondades, samuti novaatorlikud ettevõtjad, on võtmetähtsusega nende tulemuslik rakendamine. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde ja novaatorlike ettevõtjate likviidsust saab toetada ka otsetoetustega ja stiimulitega kasutada turupõhist rahastamist. Novaatorlikel ettevõtjatel, kellel puuduvad sageli tagatised, on raskem laenu saada ja praegune kriis võib olukorda halvendada. Maksude ja sotsiaalmaksete riigile tasumise edasilükkamine on aidanud parandada ettevõtjate rahavooge. Kuid vältida tuleks viivitamist heakskiidetud maksetega (nii riiklikelt asutustelt ettevõtjatele kui ka ühelt ettevõtjalt teisele), kuna see vähendab kõigi ettevõtjate, eriti väiksemate ettevõtjate likviidsust. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 kriis on teravdanud vajadust toetada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Selleks et toetada likviidsuse voolu ettevõtetesse, on Itaalia vastu võtnud mitu kava, sealhulgas vastavalt riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (7). Tagamaks, et neist kavadest saavad kasu kõik ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning ettevõtjad kõige rohkem mõjutatud sektorites ja geograafilistes piirkondades, samuti novaatorlikud ettevõtjad, on võtmetähtsusega nende tulemuslik rakendamine. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde ja novaatorlike ettevõtjate likviidsust saab toetada ka otsetoetustega ja stiimulitega kasutada turupõhist rahastamist. Novaatorlikel ettevõtjatel, kellel puuduvad sageli tagatised, on raskem laenu saada ja praegune kriis võib olukorda halvendada. Maksude ja sotsiaalmaksete riigile tasumise edasilükkamine on aidanud parandada ettevõtjate rahavooge. Kuid vältida tuleks viivitamist heakskiidetud maksetega (nii riiklikelt asutustelt ettevõtjatele kui ka ühelt ettevõtjalt teisele), kuna see vähendab kõigi ettevõtjate, eriti väiksemate ettevõtjate likviidsust.

| (21) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Taastumise toetamiseks ja tulevase vastupanuvõime suurendamiseks on eriti oluline investeerida rohelisele majandusele ülemineku toetamisse. Itaalia on ülimalt haavatav äärmuslike ilmastikutingimuste ja hüdrogeoloogiliste õnnetuste, sealhulgas põua ja metsatulekahjude suhtes. Itaalia üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid pikema aja jooksul, eriti uute taastuvenergia tootmise projektide, elektritaristu ja energiatõhususe vallas. Itaalia riiklikus energia- ja kliimakavas on ette nähtud rohelise kokkuleppe raames tehtavad investeeringud kliimamuutustega võitlemiseks. Need on väga olulised kliimamuutustest tuleneva ohu vähendamisel, mängides samal ajal keskset rolli Itaalia majanduse taastumises ja selle vastupanuvõime suurendamises. Rohelise kokkuleppe raames tehtavatel investeeringutel on võtmetähtsus ka õhusaaste mõju vähendamisel inimtervisele Itaalia linnades, eriti Po jõgikonna piirkonnas. Üheks näiteks on selliste säästva liikuvuse algatuste rakendamine nagu kohaliku ühistranspordi busside uuendamine, millega käsitletakse korraga nii ummikute kui ka õhusaaste probleemi. Veemajandus- ja jäätmekäitlustaristu vajakajäämised (eriti lõunapoolsetes piirkondades) tingivad keskkonnamõju ja mõju tervisele, see omakorda aga märkimisväärsed kulud ja tulude saamatajäämise majanduse jaoks. Üldisemalt on vastupanuvõime kliimamuutustele oluline igasuguse taristu, sealhulgas tervishoiutaristu seisukohast. Selleks on vaja kohanemisstrateegiaid. Tegelemine selliste keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimustega nagu hüdrogeoloogilised riskid, säästev linnaliikuvus, energiatõhusus, ringmajandus ja tööstuse ümberkujundamine, on võimalus suurendada tootlikkust, vältides samas mittesäästvaid tavasid. Samas võivad investeeringud sellistesse projektidesse aidata luua töökohti ja toetada kriisijärgset majanduse taastumist. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Itaalial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Itaalial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Taastumise toetamiseks ja tulevase vastupanuvõime suurendamiseks on eriti oluline investeerida rohelisele majandusele ülemineku toetamisse. Itaalia on ülimalt haavatav äärmuslike ilmastikutingimuste ja hüdrogeoloogiliste õnnetuste, sealhulgas põua ja metsatulekahjude suhtes. Itaalia üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab märkimisväärseid era- ja avaliku sektori investeeringuid pikema aja jooksul, eriti uute taastuvenergia tootmise projektide, elektritaristu ja energiatõhususe vallas. Itaalia riiklikus energia- ja kliimakavas on ette nähtud rohelise kokkuleppe raames tehtavad investeeringud kliimamuutustega võitlemiseks. Need on väga olulised kliimamuutustest tuleneva ohu vähendamisel, mängides samal ajal keskset rolli Itaalia majanduse taastumises ja selle vastupanuvõime suurendamises. Rohelise kokkuleppe raames tehtavatel investeeringutel on võtmetähtsus ka õhusaaste mõju vähendamisel inimtervisele Itaalia linnades, eriti Po jõgikonna piirkonnas. Üheks näiteks on selliste säästva liikuvuse algatuste rakendamine nagu kohaliku ühistranspordi busside uuendamine, millega käsitletakse korraga nii ummikute kui ka õhusaaste probleemi. Veemajandus- ja jäätmekäitlustaristu vajakajäämised (eriti lõunapoolsetes piirkondades) tingivad keskkonnamõju ja mõju tervisele, see omakorda aga märkimisväärsed kulud ja tulude saamatajäämise majanduse jaoks. Üldisemalt on vastupanuvõime kliimamuutustele oluline igasuguse taristu, sealhulgas tervishoiutaristu seisukohast. Selleks on vaja kohanemisstrateegiaid. Tegelemine selliste keskkonna ja kliimamuutustega seotud küsimustega nagu hüdrogeoloogilised riskid, säästev linnaliikuvus, energiatõhusus, ringmajandus ja tööstuse ümberkujundamine, on võimalus suurendada tootlikkust, vältides samas mittesäästvaid tavasid. Samas võivad investeeringud sellistesse projektidesse aidata luua töökohti ja toetada kriisijärgset majanduse taastumist. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Itaalial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Itaalial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (22) | COVID-19 puhangust tingitud liikumispiirangud on rõhutanud majanduse digitaliseerimisse tehtavate investeeringute olulisust ja näidanud digitaristute tähtsust. Itaalia ettevõtjate, eriti VKEde ja mikroettevõtjate digimahukuse ja digivaldkonna teadmiste nappuse tõttu ei ole nad saanud pakkuda lahendusi e-kaubanduse ja kaugtöö vallas ning pakkuda ja kasutada liikumispiirangute kestel digivahendeid. Digitaliseerimisse ja oskustesse investeerimine sihtotstarbelise riikliku poliitika pideva ja õigeaegse rakendamise kaudu on ülimalt oluline, et parandada e-äri mudeleid ja aidata ettevõtjatel kohaneda, samuti selleks, et anda hoogu tootlikkusele ja konkurentsivõimele. Elu on näidanud, et juurdepääs kiirele ja usaldusväärsele digitaristule on võtmetähtsusega esmatähtsate teenuste pakkumise tagamiseks valitsuse, hariduse, tervise ja meditsiini vallas ning võtmetähtsusega epideemia jälgimise ja kontrolli juures. Seoses valguskaabelühendusega hooneteni on Itaalia maapiirkondades endiselt mahajäämus. Selle vajakajäämise kõrvaldamiseks, samuti selle kasutuselevõtu täiendavaks soodustamiseks tuleks võtta erimeetmeid. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 puhangust tingitud liikumispiirangud on rõhutanud majanduse digitaliseerimisse tehtavate investeeringute olulisust ja näidanud digitaristute tähtsust. Itaalia ettevõtjate, eriti VKEde ja mikroettevõtjate digimahukuse ja digivaldkonna teadmiste nappuse tõttu ei ole nad saanud pakkuda lahendusi e-kaubanduse ja kaugtöö vallas ning pakkuda ja kasutada liikumispiirangute kestel digivahendeid. Digitaliseerimisse ja oskustesse investeerimine sihtotstarbelise riikliku poliitika pideva ja õigeaegse rakendamise kaudu on ülimalt oluline, et parandada e-äri mudeleid ja aidata ettevõtjatel kohaneda, samuti selleks, et anda hoogu tootlikkusele ja konkurentsivõimele. Elu on näidanud, et juurdepääs kiirele ja usaldusväärsele digitaristule on võtmetähtsusega esmatähtsate teenuste pakkumise tagamiseks valitsuse, hariduse, tervise ja meditsiini vallas ning võtmetähtsusega epideemia jälgimise ja kontrolli juures. Seoses valguskaabelühendusega hooneteni on Itaalia maapiirkondades endiselt mahajäämus. Selle vajakajäämise kõrvaldamiseks, samuti selle kasutuselevõtu täiendavaks soodustamiseks tuleks võtta erimeetmeid.

| (23) | Hästi toimiv teadus- ja innovatsioonisüsteem tuleneb pidevast, sidusast ja tõenditepõhisest poliitilisest toetusest, millele lisanduvad investeeringud ja küllaldane inimkapital. Praegune COVID-19 kriis on selgelt näidanud, et täiendavalt tuleb tugevdada teadlaste vahelist kiiret andmete vahetamist, sealhulgas kasutaja jaoks tasuta juurdepääsu tulemustele ja tõenditele ning avatud teadust. Viimati nimetatu koos teadus- ja äriringkondade koostööga on ilmselgelt äärmiselt oluline, et tuua turule teadustöö tulemused, sealhulgas need, mida on vaja vaktsiinide ja ravi jaoks, tuginedes seejuures Itaalia tugevusele meditsiinitööstuse ja meditsiiniuuringute sektoris. |
| --- | --- |

(23)

Hästi toimiv teadus- ja innovatsioonisüsteem tuleneb pidevast, sidusast ja tõenditepõhisest poliitilisest toetusest, millele lisanduvad investeeringud ja küllaldane inimkapital. Praegune COVID-19 kriis on selgelt näidanud, et täiendavalt tuleb tugevdada teadlaste vahelist kiiret andmete vahetamist, sealhulgas kasutaja jaoks tasuta juurdepääsu tulemustele ja tõenditele ning avatud teadust. Viimati nimetatu koos teadus- ja äriringkondade koostööga on ilmselgelt äärmiselt oluline, et tuua turule teadustöö tulemused, sealhulgas need, mida on vaja vaktsiinide ja ravi jaoks, tuginedes seejuures Itaalia tugevusele meditsiinitööstuse ja meditsiiniuuringute sektoris.

| (24) | Tõhus avalik haldus on keskse tähtsusega, tagamaks et hädaolukorraga tegelemiseks ja majanduse taastumise toetamiseks võetavaid meetmeid ei aeglusta nende rakendamine. Sotsiaalhüvitiste väljamaksed, likviidsusmeetmed, investeeringute kiirendamine jne ei pruugi olla tulemuslikud, kui neid pärsivad avaliku sektori kitsaskohad. Nõrkuste hulgas on pikale venivad menetlused, sealhulgas tsiviilõiguse vallas, digitaliseerimise madal määr ja vähene haldussuutlikkus. Kontekstis, kus avaliku sektori vahendeid on majandustegevuse toetuseks oluliselt suurendatud, tuleb menetluste ja kontrollidega tegeleda kiiresti. Avalik haldus oli enne COVID-19 kriisi ebaühtlaselt digitaliseeritud. Ametiasutuste ja üldsuse veebipõhine suhtlus oli vähene. Jätkuvalt on piirkondade ja omavalitsusüksuste poolt hallatavate haldusmenetluste hulgas vähe selliseid, mida on võimalik algatada ja lõpule viia tervenisti digitaalselt. Samuti on COVID-19 kriis päevavalgele toonud avaliku sektori digiteenuste koostalitlusvõime puudumise. Avaliku halduse reageerimisvõime edendamiseks on vaja parandada ja lihtsustada valdkondlikke õigusakte ning kõrvaldada tuleb veel püsivad konkurentsitõkked. Atraktiivse, investeeringu- ja ärisõbraliku majanduse pant on lisaks sellele tõhus kohtusüsteem, millel on keskne tähtsus majanduse taastumise jooksul, muu hulgas võimaldades tulemuslikke pääste- ja taastamisraamistikke. |
| --- | --- |

(24)

Tõhus avalik haldus on keskse tähtsusega, tagamaks et hädaolukorraga tegelemiseks ja majanduse taastumise toetamiseks võetavaid meetmeid ei aeglusta nende rakendamine. Sotsiaalhüvitiste väljamaksed, likviidsusmeetmed, investeeringute kiirendamine jne ei pruugi olla tulemuslikud, kui neid pärsivad avaliku sektori kitsaskohad. Nõrkuste hulgas on pikale venivad menetlused, sealhulgas tsiviilõiguse vallas, digitaliseerimise madal määr ja vähene haldussuutlikkus. Kontekstis, kus avaliku sektori vahendeid on majandustegevuse toetuseks oluliselt suurendatud, tuleb menetluste ja kontrollidega tegeleda kiiresti. Avalik haldus oli enne COVID-19 kriisi ebaühtlaselt digitaliseeritud. Ametiasutuste ja üldsuse veebipõhine suhtlus oli vähene. Jätkuvalt on piirkondade ja omavalitsusüksuste poolt hallatavate haldusmenetluste hulgas vähe selliseid, mida on võimalik algatada ja lõpule viia tervenisti digitaalselt. Samuti on COVID-19 kriis päevavalgele toonud avaliku sektori digiteenuste koostalitlusvõime puudumise. Avaliku halduse reageerimisvõime edendamiseks on vaja parandada ja lihtsustada valdkondlikke õigusakte ning kõrvaldada tuleb veel püsivad konkurentsitõkked. Atraktiivse, investeeringu- ja ärisõbraliku majanduse pant on lisaks sellele tõhus kohtusüsteem, millel on keskne tähtsus majanduse taastumise jooksul, muu hulgas võimaldades tulemuslikke pääste- ja taastamisraamistikke.

| (25) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (26) | Valitsuse võetud meetmetest kodumajapidamiste ja ettevõtete toetuseks on samuti kasu selleks, et säilitada pangandussektori kapitalisatsioon ja selle vastupanuvõime praeguses keerukas tegevuskeskkonnas. Hoolimata võetud leevendusmeetmetest, mille hulgas on pangandusjärelevalve võimaldatud paindlikkus usaldatavusnõuete suhtes, paneb COVID-19 pandeemia kogu liidus proovile ka pankade varade kvaliteedi ning eelduste kohaselt jääb see nii ka lähinädalatel ja -kuudel, sealhulgas Itaalias. See mõjutab jõupingutusi viivislaenude hulga vähendamiseks, muu hulgas seetõttu, et aeglustunud on kohtute tegevus ja langenud väärtusega vara menetlemine. Sellega seoses on varade kvaliteedi säilitamise oluline eeltingimus soodustada COVID-19 kriisist mõjutatud elujõulistele laenajatele suunatud kestlikke lahendusi, muu hulgas vältides seadusest tulenevaid automaatseid protsesse. Samal ajal võib viivislaenude järelturu toimimist toetada ja olemasolevate viivislaenudest vabanemise algatuste negatiivset mõju ohjeldada see, kui tagatakse täpne aruandlus vara kvaliteedi halvenemise kohta ja konservatiivsed krediidistandardid. |
| --- | --- |

(26)

Valitsuse võetud meetmetest kodumajapidamiste ja ettevõtete toetuseks on samuti kasu selleks, et säilitada pangandussektori kapitalisatsioon ja selle vastupanuvõime praeguses keerukas tegevuskeskkonnas. Hoolimata võetud leevendusmeetmetest, mille hulgas on pangandusjärelevalve võimaldatud paindlikkus usaldatavusnõuete suhtes, paneb COVID-19 pandeemia kogu liidus proovile ka pankade varade kvaliteedi ning eelduste kohaselt jääb see nii ka lähinädalatel ja -kuudel, sealhulgas Itaalias. See mõjutab jõupingutusi viivislaenude hulga vähendamiseks, muu hulgas seetõttu, et aeglustunud on kohtute tegevus ja langenud väärtusega vara menetlemine. Sellega seoses on varade kvaliteedi säilitamise oluline eeltingimus soodustada COVID-19 kriisist mõjutatud elujõulistele laenajatele suunatud kestlikke lahendusi, muu hulgas vältides seadusest tulenevaid automaatseid protsesse. Samal ajal võib viivislaenude järelturu toimimist toetada ja olemasolevate viivislaenudest vabanemise algatuste negatiivset mõju ohjeldada see, kui tagatakse täpne aruandlus vara kvaliteedi halvenemise kohta ja konservatiivsed krediidistandardid.

| (27) | Itaalia COVID-19 kriisi järgse taastumise tagamises võib mängida olulist rolli korruptsiooni tõhus ennetamine ja selle eest karistamine. Organiseeritud kuritegevuse püüdeid imbuda majandus- ja finantsringkondadesse, moonutada riigihankemenetlusi ja üldisemalt juhtida kõrvale investeeringuteks vajalikke avaliku sektori vahendeid saab ennekõike vältida avaliku sektori läbipaistvuse ja rangema korruptsioonivastane kontrolli abil. Samal ajal peaksid riigihankemenetlused olema jätkuvalt tõhusad, et saavutada tasakaal range järelevalve vajaduse ja tähtaegadest kinni pidamise vajaduse vahel. Endiselt on probleeme menetlustähtaegadega karistusõiguslike apellatsioonkaebustega tegelevates kohtutes, kuid parlamendis on arutusel ulatuslikud reformid kriminaalmenetluste lihtsustamiseks. Itaalia korruptsioonivastast raamistikku tugevdati hiljuti, kuid seda on vaja jätkata, muu hulgas karistades valimise teel ametisse määratud riigiametnikke huvide konflikti puhul. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia COVID-19 kriisi järgse taastumise tagamises võib mängida olulist rolli korruptsiooni tõhus ennetamine ja selle eest karistamine. Organiseeritud kuritegevuse püüdeid imbuda majandus- ja finantsringkondadesse, moonutada riigihankemenetlusi ja üldisemalt juhtida kõrvale investeeringuteks vajalikke avaliku sektori vahendeid saab ennekõike vältida avaliku sektori läbipaistvuse ja rangema korruptsioonivastane kontrolli abil. Samal ajal peaksid riigihankemenetlused olema jätkuvalt tõhusad, et saavutada tasakaal range järelevalve vajaduse ja tähtaegadest kinni pidamise vajaduse vahel. Endiselt on probleeme menetlustähtaegadega karistusõiguslike apellatsioonkaebustega tegelevates kohtutes, kuid parlamendis on arutusel ulatuslikud reformid kriminaalmenetluste lihtsustamiseks. Itaalia korruptsioonivastast raamistikku tugevdati hiljuti, kuid seda on vaja jätkata, muu hulgas karistades valimise teel ametisse määratud riigiametnikke huvide konflikti puhul.

| (28) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Itaalia kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Itaalia kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (29) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Itaalia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(29)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Itaalia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (30) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Itaalia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja varasematel aastatel Itaaliale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Itaalia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja varasematel aastatel Itaaliale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Itaalia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (31) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (32) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

SOOVITAB Itaalial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust tervishoiutöötajate, kriitilise tähtsusega meditsiinivarustuse ja taristu vallas. Parandada riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist koordineerimist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada piisav sissetuleku asendamine ja juurdepääs sotsiaalkaitsele, eriti ebatüüpilises töösuhtes olevate töötajate jaoks. Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele, sealhulgas paindliku töökorralduse ja tööhõive aktiivse toetamise abil. Tugevdada distantsõpet ja parandada oskusi, sealhulgas digivahendite vallas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada reaalmajanduse, muu hulgas VKEde, novaatorlike ettevõtjate ning füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tõhus rakendamine ja vältida maksetega hilinemist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, teadus- ja arendustegevusele, keskkonnahoidlikule ühistranspordile, jäätmekäitlusele ja veemajandusele ning paremale digitaristule, et tagada esmatähtsate teenuste pakkumine. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parandada kohtusüsteemi tõhusust ja avaliku halduse töö tulemuslikkust. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 69.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

8

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/82

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Küprose kohta. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Küprose edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige koormab finantssektorit viivislaenude väga suur osakaal ning majandust pidurdab suur era- ja avaliku sektori võlg ja välisvõlg, samas kui potentsiaalne majanduskasv on mõõdukas. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Küprose kohta. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Küprose edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige koormab finantssektorit viivislaenude väga suur osakaal ning majandust pidurdab suur era- ja avaliku sektori võlg ja välisvõlg, samas kui potentsiaalne majanduskasv on mõõdukas.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Küprost julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Küprost julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu riigi piires tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvatel aladel. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Küprosel suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu riigi piires tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja tarbijate kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvatel aladel. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Küprosel suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 7. mail 2020 esitas Küpros oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

7. mail 2020 esitas Küpros oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Küprose suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Küprose suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 4,3 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 116,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks on eelarveprognoosidega seotud riskid, nimelt riiklike haiglate otsesed tingimuslikud kohustused ja võimalikud rahastamisvajadused riikliku tervisekindlustussüsteemi rakendamise esimestel aastatel. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 4,3 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 116,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks on eelarveprognoosidega seotud riskid, nimelt riiklike haiglate otsesed tingimuslikud kohustused ja võimalikud rahastamisvajadused riikliku tervisekindlustussüsteemi rakendamise esimestel aastatel.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Küpros võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tervishoiuteenuste tugevdamine lisaeelarvega (kuni 0,5 % SKPst), palgatoetused töötajate töötasu säilitamiseks peatatud äritegevuse korral (2,7 % SKPst) ning sissetulekutoetus väikeettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Küpros teatanud meetmetest, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, sealhulgas näiteks käibemaksu tasumise edasilükkamine kahe kuu võrra. Üldiselt on Küprose võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Küpros võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tervishoiuteenuste tugevdamine lisaeelarvega (kuni 0,5 % SKPst), palgatoetused töötajate töötasu säilitamiseks peatatud äritegevuse korral (2,7 % SKPst) ning sissetulekutoetus väikeettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Küpros teatanud meetmetest, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, sealhulgas näiteks käibemaksu tasumise edasilükkamine kahe kuu võrra. Üldiselt on Küprose võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Küprose valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7 % SKPst ja 2021. aastal –1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 115,7 %ni SKPst ja 2021. aastal 105 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Küprose valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7 % SKPst ja 2021. aastal –1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 115,7 %ni SKPst ja 2021. aastal 105 %ni SKPst.

| (15) | 20. mail 2020 esitas komisjon Küprose kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses ületada 2020. aastal eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

20. mail 2020 esitas komisjon Küprose kohta aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna riik ei järginud 2019. aastal võlareeglit ja kavatses ületada 2020. aastal eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Küpros reageeris COVID-19 puhangule kriisi majandusliku mõju leevendamiseks mitmesuguste meetmetega. 15. märtsil 2020 esitas valitsus rahalise toetuse programmi, et kaitsta rahva tervist ning tagada ettevõtete ja tööandjate majanduslik püsimajäämine. Programmi raames eraldatakse pandeemia vastu võitlemiseks tervishoiusektorile 100 miljonit eurot, sealhulgas täiendavate meditsiini-, õendus- ja tugitöötajate värbamiseks ning varustuse ja infrastruktuuri jaoks. Programmis sätestatakse mitmeid meetmeid ettevõtete toetamiseks likviidsuse suurendamise kaudu, nt ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskavad ja käibemaksu maksmise ajutine peatamine ettevõtete jaoks. Pakett sisaldab ka 11 miljoni euro suurust sihtotstarbelist toetust, et aidata turismisektoril taastuda. |
| --- | --- |

(16)

Küpros reageeris COVID-19 puhangule kriisi majandusliku mõju leevendamiseks mitmesuguste meetmetega. 15. märtsil 2020 esitas valitsus rahalise toetuse programmi, et kaitsta rahva tervist ning tagada ettevõtete ja tööandjate majanduslik püsimajäämine. Programmi raames eraldatakse pandeemia vastu võitlemiseks tervishoiusektorile 100 miljonit eurot, sealhulgas täiendavate meditsiini-, õendus- ja tugitöötajate värbamiseks ning varustuse ja infrastruktuuri jaoks. Programmis sätestatakse mitmeid meetmeid ettevõtete toetamiseks likviidsuse suurendamise kaudu, nt ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskavad ja käibemaksu maksmise ajutine peatamine ettevõtete jaoks. Pakett sisaldab ka 11 miljoni euro suurust sihtotstarbelist toetust, et aidata turismisektoril taastuda.

| (17) | COVID-19 kriis näitab vajadust suunata investeeringuid riikliku tervishoiusüsteemi parandamisse ja ajakohastamisse, suutlikkuse taastamisse ja tervishoiureformi rakendamisse. Uus tervishoiusüsteem võimaldab paremat juurdepääsu esmatasandi tervishoiuteenustele, asjakohasele juhendamisele ja kliinilistel protokollidel põhinevale ravile. Samuti nähakse sellega COVID-19 puhangut silmas pidades ette üldine õigus taskukohastele tervishoiuteenustele. Küprosel on kehtestatud hädaolukorra kava pandeemiaga võitlemiseks ja eraldatud täiendavad vahendid haigusesse nakatumise ja haiguse leviku mõju ennetamiseks ja ohjamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Küpros suunama investeeringud tervishoiusüsteemi tõhususe, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime suurendamisse. Tervishoiusüsteemi suunatavad lisaressursid peaksid vältima meditsiinitöötajate, elutähtsate meditsiinitarvete ja taristu nappust tulevikus. Tervishoiureformi kavakohane sujuv rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus ja üldine katvus. Digitaalsed tervishoiulahendused ja uued rakendused aitaksid kiirendada e-tervise teenuste kasutuselevõttu ning arendada kaugkonsultatsioone ja hoiatusmehhanisme. Väga oluline on poliitika, millega parandatakse haiglate suutlikkust, käsitletakse tervishoiutöötajate töötingimusi ning tagatakse isikukaitsevahendite kasutuselevõtt, testimine, ravimid ja meditsiiniseadmed. Demograafiliste muutuste valguses ning pidades silmas vajadust toetada kõige haavatavamaid, sealhulgas puuetega inimesi, on väga oluline lõimimine pikaajalise hoolduse ning esmatasandi ja kogukondliku hooldusega. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 kriis näitab vajadust suunata investeeringuid riikliku tervishoiusüsteemi parandamisse ja ajakohastamisse, suutlikkuse taastamisse ja tervishoiureformi rakendamisse. Uus tervishoiusüsteem võimaldab paremat juurdepääsu esmatasandi tervishoiuteenustele, asjakohasele juhendamisele ja kliinilistel protokollidel põhinevale ravile. Samuti nähakse sellega COVID-19 puhangut silmas pidades ette üldine õigus taskukohastele tervishoiuteenustele. Küprosel on kehtestatud hädaolukorra kava pandeemiaga võitlemiseks ja eraldatud täiendavad vahendid haigusesse nakatumise ja haiguse leviku mõju ennetamiseks ja ohjamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Küpros suunama investeeringud tervishoiusüsteemi tõhususe, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime suurendamisse. Tervishoiusüsteemi suunatavad lisaressursid peaksid vältima meditsiinitöötajate, elutähtsate meditsiinitarvete ja taristu nappust tulevikus. Tervishoiureformi kavakohane sujuv rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus ja üldine katvus. Digitaalsed tervishoiulahendused ja uued rakendused aitaksid kiirendada e-tervise teenuste kasutuselevõttu ning arendada kaugkonsultatsioone ja hoiatusmehhanisme. Väga oluline on poliitika, millega parandatakse haiglate suutlikkust, käsitletakse tervishoiutöötajate töötingimusi ning tagatakse isikukaitsevahendite kasutuselevõtt, testimine, ravimid ja meditsiiniseadmed. Demograafiliste muutuste valguses ning pidades silmas vajadust toetada kõige haavatavamaid, sealhulgas puuetega inimesi, on väga oluline lõimimine pikaajalise hoolduse ning esmatasandi ja kogukondliku hooldusega.

| (18) | Pärast viimaste aastate järjepidevaid positiivseid arenguid tööturul seisab Küpros nüüd silmitsi tervishoiukriisist tulenevate probleemidega tööhõive tasemes. Täiendavaid jõupingutusi on vaja kriisi sotsiaal-majandusliku mõju minimeerimiseks. Küpros on juba vastu võtnud erakorralisi meetmeid, sealhulgas lühendatud tööaja kavad ja töötushüvitiste laiendamise füüsilisest isikust ettevõtjatele. Oluline on säilitada tööhõive ja tagada väljakuulutatud meetmete rakendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Võtmetähtsusega on avalike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamine alaliste töötajate abil, tagades eelkõige 2020. aasta teisel poolel lõppevate ajutiste lepingute alusel töötavate töönõustajate teenuste jätkumise. Sellega välditakse teenuste edasist surve alla seadmist ning toetatakse tõhusalt uusi töötuid ja teisi haavatavaid rühmi, nagu mittetöötavad ja mitteõppivad noored, pikaajalised töötud ja puuetega inimesed. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata eelkõige koolist tööle ülemineku toetamisele ja teavitustööle noorte hulgas, kuna hiljuti kooli lõpetanutel võib olla töö leidmisel lisaraskusi. |
| --- | --- |

(18)

Pärast viimaste aastate järjepidevaid positiivseid arenguid tööturul seisab Küpros nüüd silmitsi tervishoiukriisist tulenevate probleemidega tööhõive tasemes. Täiendavaid jõupingutusi on vaja kriisi sotsiaal-majandusliku mõju minimeerimiseks. Küpros on juba vastu võtnud erakorralisi meetmeid, sealhulgas lühendatud tööaja kavad ja töötushüvitiste laiendamise füüsilisest isikust ettevõtjatele. Oluline on säilitada tööhõive ja tagada väljakuulutatud meetmete rakendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Võtmetähtsusega on avalike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamine alaliste töötajate abil, tagades eelkõige 2020. aasta teisel poolel lõppevate ajutiste lepingute alusel töötavate töönõustajate teenuste jätkumise. Sellega välditakse teenuste edasist surve alla seadmist ning toetatakse tõhusalt uusi töötuid ja teisi haavatavaid rühmi, nagu mittetöötavad ja mitteõppivad noored, pikaajalised töötud ja puuetega inimesed. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata eelkõige koolist tööle ülemineku toetamisele ja teavitustööle noorte hulgas, kuna hiljuti kooli lõpetanutel võib olla töö leidmisel lisaraskusi.

| (19) | COVID-19 puhangu sotsiaalse mõju leevendamiseks ja leibkondade sissetuleku ning majanduse kiire taastumise toetamiseks on vaja asjakohaseid meetmeid. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,6 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,5 %ni. Välisnõudlus teenuste järele väheneb märkimisväärselt, kuna kriis mõjutab eriti rängalt turismisektorit. Kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kelle jaoks sotsiaalkaitse kättesaadavus on puudulik, tuleks tagada piisaval tasemel sissetuleku asendamine. Sotsiaalkaitsekavad peavad kaitsma töötajaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Üldist sotsiaalkaitsesüsteemi on võimalik tugevdada, et vältida vaesuse ja ebavõrdsuse suurenemist, pöörates tähelepanu eriti kõige haavatavamatele isikutele, sealhulgas lastele, mitteaktiivsetele inimestele, deklareerimata töötajatele ja rändetaustaga inimestele. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 puhangu sotsiaalse mõju leevendamiseks ja leibkondade sissetuleku ning majanduse kiire taastumise toetamiseks on vaja asjakohaseid meetmeid. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,6 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,5 %ni. Välisnõudlus teenuste järele väheneb märkimisväärselt, kuna kriis mõjutab eriti rängalt turismisektorit. Kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kelle jaoks sotsiaalkaitse kättesaadavus on puudulik, tuleks tagada piisaval tasemel sissetuleku asendamine. Sotsiaalkaitsekavad peavad kaitsma töötajaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Üldist sotsiaalkaitsesüsteemi on võimalik tugevdada, et vältida vaesuse ja ebavõrdsuse suurenemist, pöörates tähelepanu eriti kõige haavatavamatele isikutele, sealhulgas lastele, mitteaktiivsetele inimestele, deklareerimata töötajatele ja rändetaustaga inimestele.

| (20) | Väga oluline on edendada paindlikku töökorraldust, eriti kaugtöö vormis, kaasates sotsiaalpartnerid. Lühiajalises perspektiivis toetab see töötajaid, kellel on ettenägematu laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise kohustus, samal ajal kui pikas perspektiivis hõlbustab see selliste suure osakaaluga naiste tööturule taassisenemist, kes on hoolduskohustuste tõttu mitteaktiivsed. Kuna eakatel ja krooniliste haigustega inimestel on raske haiguse risk viiruse tõttu suurenenud, on väga oluline investeerida kvaliteetsetesse pikaajalise hoolduse teenustesse, et tagada nende jätkuvus ja tõhusus lühikeses ja keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(20)

Väga oluline on edendada paindlikku töökorraldust, eriti kaugtöö vormis, kaasates sotsiaalpartnerid. Lühiajalises perspektiivis toetab see töötajaid, kellel on ettenägematu laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise kohustus, samal ajal kui pikas perspektiivis hõlbustab see selliste suure osakaaluga naiste tööturule taassisenemist, kes on hoolduskohustuste tõttu mitteaktiivsed. Kuna eakatel ja krooniliste haigustega inimestel on raske haiguse risk viiruse tõttu suurenenud, on väga oluline investeerida kvaliteetsetesse pikaajalise hoolduse teenustesse, et tagada nende jätkuvus ja tõhusus lühikeses ja keskpikas perspektiivis.

| (21) | Hariduse ja koolituse kvaliteedi, tõhususe ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine on äärmiselt oluline praeguses kriisiolukorras ning selleks, et tagada tööturu kiire taastumine. Ajal, mil üha rohkem inimesi võib kaotada oma töökoha ja peab pärast seda olema valmis töökohavahetuseks, on veelgi olulisem inimestele vajalike oskuste tagamine. Liikumispiirangud tõid esile probleemid, mis on seotud digioskuste madala tasemega Küprosel. See mõjutab negatiivselt veebitegevust, nagu kaugtöö, distantsõpe ja e-tervise teenuste kasutamine. Kvaliteetse digihariduse ja distantsõppe võtmeks on võrdne juurdepääs IT-taristule ja internetile (sealhulgas ka ebasoodsas olukorras olevate õppurite jaoks) ning hästi koolitatud õpetajad. Üldiste madalate haridus- ja koolitustulemuste tõstmiseks ning laiemalt oskuste parandamiseks on oluline jätkata haridusreformi, investeerides samal ajal digiõppe, töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe lahendustesse ning õpetajate ja koolitajate IT-vahendite tõhusa kasutamise pädevuse arendamisse. Kehva põhioskuste taset on võimalik tõsta ning suurendada osalemist täiskasvanuhariduses. Selle kiiremaks saavutamiseks võiks ümberõppeprogramme kavandada nii palju kui võimalik veebis kasutamiseks ja seejärel, kui pandeemia on ohjeldatud, lisada füüsiline kohalolek, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(21)

Hariduse ja koolituse kvaliteedi, tõhususe ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine on äärmiselt oluline praeguses kriisiolukorras ning selleks, et tagada tööturu kiire taastumine. Ajal, mil üha rohkem inimesi võib kaotada oma töökoha ja peab pärast seda olema valmis töökohavahetuseks, on veelgi olulisem inimestele vajalike oskuste tagamine. Liikumispiirangud tõid esile probleemid, mis on seotud digioskuste madala tasemega Küprosel. See mõjutab negatiivselt veebitegevust, nagu kaugtöö, distantsõpe ja e-tervise teenuste kasutamine. Kvaliteetse digihariduse ja distantsõppe võtmeks on võrdne juurdepääs IT-taristule ja internetile (sealhulgas ka ebasoodsas olukorras olevate õppurite jaoks) ning hästi koolitatud õpetajad. Üldiste madalate haridus- ja koolitustulemuste tõstmiseks ning laiemalt oskuste parandamiseks on oluline jätkata haridusreformi, investeerides samal ajal digiõppe, töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe lahendustesse ning õpetajate ja koolitajate IT-vahendite tõhusa kasutamise pädevuse arendamisse. Kehva põhioskuste taset on võimalik tõsta ning suurendada osalemist täiskasvanuhariduses. Selle kiiremaks saavutamiseks võiks ümberõppeprogramme kavandada nii palju kui võimalik veebis kasutamiseks ja seejärel, kui pandeemia on ohjeldatud, lisada füüsiline kohalolek, kui see on asjakohane.

| (22) | Kriisi ajal ja selle järel on praegu ja edaspidi ettevõtete toetamiseks vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Oluline on tagada piisav juurdepääs rahastamisele ja likviidsusele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, et hoida ettevõtted tegevuses ja inimesed tööl. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Küpros on rakendanud spetsiaalse väikeettevõtluse toetuskava, millega subsideeritakse kuni viie töötajaga ettevõtete palgamakseid. Lisaks leevendab vahetut survet riiklikusse tervishoiusüsteemi tehtavate suuremate maksete peatamine ja maksude (nt käibemaks) tasumise edasilükkamine. Oluline on kiire haldusalane koordineerimine, praktiline tugi ja tõhus teabevahetus VKEdele ette nähtud toetuse kohta, koostöös VKEde tugistruktuuride ja ettevõtlusorganisatsioonidega. Riigiasutuste tehtavate lepinguliste maksete kiirendamine võib samuti aidata VKEde rahavoogusid parandada. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Jätkuvalt on oluline rakendada enne kriisi ette valmistatud finantsinstrumente (Küprose energia fondifond). |
| --- | --- |

(22)

Kriisi ajal ja selle järel on praegu ja edaspidi ettevõtete toetamiseks vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Oluline on tagada piisav juurdepääs rahastamisele ja likviidsusele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, et hoida ettevõtted tegevuses ja inimesed tööl. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Küpros on rakendanud spetsiaalse väikeettevõtluse toetuskava, millega subsideeritakse kuni viie töötajaga ettevõtete palgamakseid. Lisaks leevendab vahetut survet riiklikusse tervishoiusüsteemi tehtavate suuremate maksete peatamine ja maksude (nt käibemaks) tasumise edasilükkamine. Oluline on kiire haldusalane koordineerimine, praktiline tugi ja tõhus teabevahetus VKEdele ette nähtud toetuse kohta, koostöös VKEde tugistruktuuride ja ettevõtlusorganisatsioonidega. Riigiasutuste tehtavate lepinguliste maksete kiirendamine võib samuti aidata VKEde rahavoogusid parandada. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Jätkuvalt on oluline rakendada enne kriisi ette valmistatud finantsinstrumente (Küprose energia fondifond).

| (23) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduse jätkusuutliku taastumise ja tulevase majanduskasvu jaoks on ülimalt oluline riigi loodusvarade tõhus kaitse ja kasutamine. Et riik oleks turistidele jätkuvalt huvipakkuv, on vaja tegeleda probleemidega, mis on seotud üleminekuga rohelisele energiale, tõhusa jäätmekäitluse ja veemajandusega ning looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega. Kuigi märkimisväärseid investeeringuid on juba alustatud, tuleb suuremat hulka neisse valdkondadesse tehtavaid investeeringuid kiirendada. Küpros seisab silmitsi märkimisväärsete probleemidega ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga mittehõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel. Nende probleemidega tuleb tegeleda, kavandades ja võttes õigeaegselt täiendavaid meetmeid kooskõlas riigi riikliku energia- ja kliimakavaga. Sellised meetmed nõuavad investeeringuid, eelkõige sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiatõhusus ja säästev transport, mis võib samuti aidata luua tugeva keskkonnasäästliku stiimuli. Küpros peab parandama ka oma jäätmekäitlussüsteemi ja ringmajandust. Jäätmeteke on endiselt liidu keskmisest märkimisväärselt suurem, samas kui ringlussevõtu määr on liidu keskmisest märkimisväärselt madalam. Prügilatesse ladestamise määr on samuti väga kõrge. Vee- ja reoveemajandus on ebatõhus, eriti linnapiirkondades. Põuad ja veepuudus on suur probleem ning poliitikameetmete ebapiisavus võib mõjutada riigi maapiirkondade majandust ja turismi. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Küprosel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Küprosel seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Majanduse jätkusuutliku taastumise ja tulevase majanduskasvu jaoks on ülimalt oluline riigi loodusvarade tõhus kaitse ja kasutamine. Et riik oleks turistidele jätkuvalt huvipakkuv, on vaja tegeleda probleemidega, mis on seotud üleminekuga rohelisele energiale, tõhusa jäätmekäitluse ja veemajandusega ning looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega. Kuigi märkimisväärseid investeeringuid on juba alustatud, tuleb suuremat hulka neisse valdkondadesse tehtavaid investeeringuid kiirendada. Küpros seisab silmitsi märkimisväärsete probleemidega ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga mittehõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel. Nende probleemidega tuleb tegeleda, kavandades ja võttes õigeaegselt täiendavaid meetmeid kooskõlas riigi riikliku energia- ja kliimakavaga. Sellised meetmed nõuavad investeeringuid, eelkõige sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiatõhusus ja säästev transport, mis võib samuti aidata luua tugeva keskkonnasäästliku stiimuli. Küpros peab parandama ka oma jäätmekäitlussüsteemi ja ringmajandust. Jäätmeteke on endiselt liidu keskmisest märkimisväärselt suurem, samas kui ringlussevõtu määr on liidu keskmisest märkimisväärselt madalam. Prügilatesse ladestamise määr on samuti väga kõrge. Vee- ja reoveemajandus on ebatõhus, eriti linnapiirkondades. Põuad ja veepuudus on suur probleem ning poliitikameetmete ebapiisavus võib mõjutada riigi maapiirkondade majandust ja turismi. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Küprosel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Küprosel seda fondi kõige paremini kasutada.

| (24) | COVID-19 liikumispiirangud tõid esile kaasaegse digitaristu, kõigile kättesaadava interneti ja digiteenuste kättesaadavuse tähtsuse. Investeerimine digitaalmajandusse on oluline, et suurendada tootlikkust ja ergutada majanduse taastumist pärast kriisi. Küpros on komisjoni 2020. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) pingerea lõpus. Vaid 45 % 16–74aastastest küproslastest omab vähemalt põhilisi digioskusi ning IKT spetsialiste on tööjõu hulgas endiselt liidu keskmisest vähem (vastavalt 2,7 % ja 3,9 %), mis pärsib digitaalmajanduse võimalusi. Avaliku sektori asutuste ja kodanike vahel on vähe veebipõhist suhtlust, milles osaleb vaid 51 % küproslastest. E-kaubanduse tase (st VKEd, kes müüvad veebis, e-kaubanduse käive ja piiriülene internetimüük) on paranemas (31,8 % aastal 2019 ja 29,4 % aastal 2018), kuid jääb siiski alla liidu keskmise, mis on 40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

COVID-19 liikumispiirangud tõid esile kaasaegse digitaristu, kõigile kättesaadava interneti ja digiteenuste kättesaadavuse tähtsuse. Investeerimine digitaalmajandusse on oluline, et suurendada tootlikkust ja ergutada majanduse taastumist pärast kriisi. Küpros on komisjoni 2020. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) pingerea lõpus. Vaid 45 % 16–74aastastest küproslastest omab vähemalt põhilisi digioskusi ning IKT spetsialiste on tööjõu hulgas endiselt liidu keskmisest vähem (vastavalt 2,7 % ja 3,9 %), mis pärsib digitaalmajanduse võimalusi. Avaliku sektori asutuste ja kodanike vahel on vähe veebipõhist suhtlust, milles osaleb vaid 51 % küproslastest. E-kaubanduse tase (st VKEd, kes müüvad veebis, e-kaubanduse käive ja piiriülene internetimüük) on paranemas (31,8 % aastal 2019 ja 29,4 % aastal 2018), kuid jääb siiski alla liidu keskmise, mis on 40,1 %.

| (25) | Küprosel on võimalik veelgi rohkem parandada oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi, et toetada tootlikkuse kasvu ning nõutavat digiüleminekut ja keskkonnaalast üleminekut pärast pandeemiat. Ettevõtete vähene teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamise suutlikkus pärsib Küprose konkurentsivõimet. Akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate parem koostöö ning teadusuuringute tulemuste kommertsialiseerimine on jätkuvalt peamised kitsaskohad, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid. Paljulubavad on sellised hiljutised meetmed nagu uue teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika allministeeriumi loomine, uue teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika aseministri ametisse nimetamine ning uus Küprose teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia raamistik 2019–2023 („Innovate Cyprus“), milles seatakse 2023. aastaks kõrgem teadus- ja arendustegevuse eesmärk 1,5 % SKPst (võrreldes praeguse 0,56 %ga). |
| --- | --- |

(25)

Küprosel on võimalik veelgi rohkem parandada oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi, et toetada tootlikkuse kasvu ning nõutavat digiüleminekut ja keskkonnaalast üleminekut pärast pandeemiat. Ettevõtete vähene teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamise suutlikkus pärsib Küprose konkurentsivõimet. Akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate parem koostöö ning teadusuuringute tulemuste kommertsialiseerimine on jätkuvalt peamised kitsaskohad, mis nõuavad kiireloomulisi meetmeid. Paljulubavad on sellised hiljutised meetmed nagu uue teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika allministeeriumi loomine, uue teadusuuringute, innovatsiooni ja digipoliitika aseministri ametisse nimetamine ning uus Küprose teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia raamistik 2019–2023 („Innovate Cyprus“), milles seatakse 2023. aastaks kõrgem teadus- ja arendustegevuse eesmärk 1,5 % SKPst (võrreldes praeguse 0,56 %ga).

| (26) | Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate negatiivse mõju ülekandumine nõuab lisaks liidu õigusele kooskõlastatud tegevust riikide tasandil. Majanduslikud tõendid näitavad, et Küprose maksueeskirju kasutatakse agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil. Küpros on astunud samme selle probleemi lahendamiseks, rakendades rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes täiendavaid riiklikke meetmeid. Jätkuvalt võivad agressiivset maksuplaneerimist hõlbustada sellised süsteemi tunnusjooned nagu maksude mittekinnipidamine Küprosel asuvate äriühingute poolt kolmandate riikide residentidele makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt ning äriühingu tulumaksu residentsuse eeskirjad. Tingliku intressi mahaarvamise korda tuleb tähelepanelikult jälgida. Samuti on OECD märkinud, et Küprose investorite erandkorras naturaliseerimise kava ja investeeringute eest residentsuse andmise kava potentsiaalse väärkasutamise oht on suur. Küpros on koostanud ja esitanud õiguslikuks kontrollimiseks õigusaktide eelnõud, millega kehtestatakse maksude kinnipidamine maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu I lisas loetletud riikidesse makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt. Küpros on samuti koostanud ja esitanud õiguslikuks kontrollimiseks asutamislepingul põhineva äriühingu tulumaksu residentsuse kriteeriumi kehtestamise, lisaks olemasolevale haldusele ja kontrollile. Nende meetmete tulemuslikkust agressiivse maksuplaneerimisega võitlemisel on vaja hinnata. |
| --- | --- |

(26)

Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate negatiivse mõju ülekandumine nõuab lisaks liidu õigusele kooskõlastatud tegevust riikide tasandil. Majanduslikud tõendid näitavad, et Küprose maksueeskirju kasutatakse agressiivse maksuplaneerimise eesmärgil. Küpros on astunud samme selle probleemi lahendamiseks, rakendades rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes täiendavaid riiklikke meetmeid. Jätkuvalt võivad agressiivset maksuplaneerimist hõlbustada sellised süsteemi tunnusjooned nagu maksude mittekinnipidamine Küprosel asuvate äriühingute poolt kolmandate riikide residentidele makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt ning äriühingu tulumaksu residentsuse eeskirjad. Tingliku intressi mahaarvamise korda tuleb tähelepanelikult jälgida. Samuti on OECD märkinud, et Küprose investorite erandkorras naturaliseerimise kava ja investeeringute eest residentsuse andmise kava potentsiaalse väärkasutamise oht on suur. Küpros on koostanud ja esitanud õiguslikuks kontrollimiseks õigusaktide eelnõud, millega kehtestatakse maksude kinnipidamine maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu I lisas loetletud riikidesse makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt. Küpros on samuti koostanud ja esitanud õiguslikuks kontrollimiseks asutamislepingul põhineva äriühingu tulumaksu residentsuse kriteeriumi kehtestamise, lisaks olemasolevale haldusele ja kontrollile. Nende meetmete tulemuslikkust agressiivse maksuplaneerimisega võitlemisel on vaja hinnata.

| (27) | Tõhus kohtusüsteem on jätkuvalt ligitõmbava, investeerimis- ja ettevõtlussõbraliku majanduse võtmetegur ning on majanduse taastamise protsessis otsustava tähtsusega. Kohtusüsteemi tõsised puudujäägid takistavad jätkuvalt lepingute jõustamist ning kiireid kohtulahendeid tsiviil- ja kaubandusasjades. Küprose kohtusüsteemi kõige suuremate probleemide (milleks on eelkõige tsiviilkohtumenetluse aegunud normid, kohtute digitaliseerimise madal tase, kohtuasjade kuhjumine ja kohtunike elukestva õppe puudumine) lahendamiseks on välja kuulutatud mitu reformi, kuid edasiminek on endiselt aeglane. |
| --- | --- |

(27)

Tõhus kohtusüsteem on jätkuvalt ligitõmbava, investeerimis- ja ettevõtlussõbraliku majanduse võtmetegur ning on majanduse taastamise protsessis otsustava tähtsusega. Kohtusüsteemi tõsised puudujäägid takistavad jätkuvalt lepingute jõustamist ning kiireid kohtulahendeid tsiviil- ja kaubandusasjades. Küprose kohtusüsteemi kõige suuremate probleemide (milleks on eelkõige tsiviilkohtumenetluse aegunud normid, kohtute digitaliseerimise madal tase, kohtuasjade kuhjumine ja kohtunike elukestva õppe puudumine) lahendamiseks on välja kuulutatud mitu reformi, kuid edasiminek on endiselt aeglane.

| (28) | Väga oluline on avaliku halduse vastupidavuse ja tõhususe suurendamine, et tagada COVID-19ga seotud taastamismeetmete kiire ja tõhus rakendamine Küprosel. Sidusa rakendamise, investeeringute ja teenuste osutamise kitsaskohtade kõrvaldamiseks riigis on vaja parandada keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahelist koordineerimist ning tegeleda killustatuse ja ebatõhususega kohalikul tasandil. Avaliku halduse digitaliseerimise edendamine on keskse tähtsusega, et tagada selle enda toimepidevus ning kodanike ja ettevõtjate jätkuv ja tõhus juurdepääs avalikele teenustele. |
| --- | --- |

(28)

Väga oluline on avaliku halduse vastupidavuse ja tõhususe suurendamine, et tagada COVID-19ga seotud taastamismeetmete kiire ja tõhus rakendamine Küprosel. Sidusa rakendamise, investeeringute ja teenuste osutamise kitsaskohtade kõrvaldamiseks riigis on vaja parandada keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahelist koordineerimist ning tegeleda killustatuse ja ebatõhususega kohalikul tasandil. Avaliku halduse digitaliseerimise edendamine on keskse tähtsusega, et tagada selle enda toimepidevus ning kodanike ja ettevõtjate jätkuv ja tõhus juurdepääs avalikele teenustele.

| (29) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(29)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (30) | Pangandussüsteemi üldise usaldusväärsuse tagamine ja finantsstabiilsusega seotud riskide juhtimine on COVID-19 kriisiga toimetulekuks ja majanduse toetamiseks väga olulised. Kuigi pangandussektori stabiilsus on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud, avaldab pandeemia pankadele survet krediidiriski suurenemise ning kasumlikkusele ja kapitaliseerimisele avalduva surve tõttu. Haavatavus ja probleemid tulenevad ülemäärastest võlgadest erasektoris ja viivislaenude suurest mahust, mis piirab krediiditoetuse kohaldamisala. Küprose pangandussektori viivislaenude suhtarv on euroalal suuruselt teisel kohal. Seepärast on jätkuvalt prioriteediks jõupingutused viivislaenude vähendamiseks, eelkõige tegelemine varasemate perioodide viivislaenudega, mille tähtaeg on möödunud ammu enne COVID-19 kriisi algust. Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline teha edusamme seoses riigi omandis oleva varahaldusettevõtte (KEDIPES), sealhulgas selle organisatsioonilise mudeli ja strateegiaga. ESTIA kava asjakohane eesmärk on toetada ja kaitsta haavatavaid laenuvõtjaid, kuid jätkuvalt on tähtis seda eesmärki tasakaalustada maksekultuuri parandamisega. Sellega seoses aitaks võlanõuete jõustamise tugevdamine ja maksejõuetusraamistiku kasutamise edendamine toetada halbade laenude jätkusuutlikku restruktureerimist. Lisaks on jätkuvalt tähtis vähendada mahajäämust omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamisel, rakendades selleks struktuurset lahendust, mille abil kõrvaldada kinnisvaratehingute (st omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamine ja üleandmine) süsteemi puudused. |
| --- | --- |

(30)

Pangandussüsteemi üldise usaldusväärsuse tagamine ja finantsstabiilsusega seotud riskide juhtimine on COVID-19 kriisiga toimetulekuks ja majanduse toetamiseks väga olulised. Kuigi pangandussektori stabiilsus on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud, avaldab pandeemia pankadele survet krediidiriski suurenemise ning kasumlikkusele ja kapitaliseerimisele avalduva surve tõttu. Haavatavus ja probleemid tulenevad ülemäärastest võlgadest erasektoris ja viivislaenude suurest mahust, mis piirab krediiditoetuse kohaldamisala. Küprose pangandussektori viivislaenude suhtarv on euroalal suuruselt teisel kohal. Seepärast on jätkuvalt prioriteediks jõupingutused viivislaenude vähendamiseks, eelkõige tegelemine varasemate perioodide viivislaenudega, mille tähtaeg on möödunud ammu enne COVID-19 kriisi algust. Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline teha edusamme seoses riigi omandis oleva varahaldusettevõtte (KEDIPES), sealhulgas selle organisatsioonilise mudeli ja strateegiaga. ESTIA kava asjakohane eesmärk on toetada ja kaitsta haavatavaid laenuvõtjaid, kuid jätkuvalt on tähtis seda eesmärki tasakaalustada maksekultuuri parandamisega. Sellega seoses aitaks võlanõuete jõustamise tugevdamine ja maksejõuetusraamistiku kasutamise edendamine toetada halbade laenude jätkusuutlikku restruktureerimist. Lisaks on jätkuvalt tähtis vähendada mahajäämust omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamisel, rakendades selleks struktuurset lahendust, mille abil kõrvaldada kinnisvaratehingute (st omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamine ja üleandmine) süsteemi puudused.

| (31) | Jätkuvad jõupingutused korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistiku tugevdamiseks on võtmetähtsusega, et tagada majanduse taastumine COVID-19 kriisi järel ning saavutada tõhus, vastutustundlik ja läbipaistev rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine ja jaotamine. Kuigi korruptsioonivastast tegevuskava juba rakendatakse, ootavad peamised meetmed ja õigusaktid veel vastuvõtmist, eelkõige seaduseelnõud läbipaistvuse suurendamiseks avalikus otsustusprotsessis, sõltumatu korruptsioonivastase võitluse ameti loomiseks, korruptsioonist teatamiseks ja rikkumisest teatajate kaitseks. Õigusbüroo ülesannete lahususe ja värbamismenetlustega seotud sätted on veel lõpetamata. |
| --- | --- |

(31)

Jätkuvad jõupingutused korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise raamistiku tugevdamiseks on võtmetähtsusega, et tagada majanduse taastumine COVID-19 kriisi järel ning saavutada tõhus, vastutustundlik ja läbipaistev rahaliste vahendite ja ressursside eraldamine ja jaotamine. Kuigi korruptsioonivastast tegevuskava juba rakendatakse, ootavad peamised meetmed ja õigusaktid veel vastuvõtmist, eelkõige seaduseelnõud läbipaistvuse suurendamiseks avalikus otsustusprotsessis, sõltumatu korruptsioonivastase võitluse ameti loomiseks, korruptsioonist teatamiseks ja rikkumisest teatajate kaitseks. Õigusbüroo ülesannete lahususe ja värbamismenetlustega seotud sätted on veel lõpetamata.

| (32) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Küpros kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Küpros kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (33) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Küpros tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(33)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Küpros tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (34) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Küprose majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Küprosele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Küprose majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Küprosele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (35) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastamist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovitustes 1, 3 ja 4,

SOOVITAB Küprosel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust tagada kvaliteetsed ja taskukohased teenused, sealhulgas käsitledes tervishoiutöötajate töötingimusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada kõigi jaoks piisav sissetuleku asendamine ja juurdepääs sotsiaalkaitsele. Tugevdada riiklikke tööturuasutusi, edendada paindlikku töökorraldust ning parandada hariduse ja koolituse vastavust tööturu vajadustele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada eelkõige VKEdele piisav juurdepääs rahastamisele ja likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele üleminekule ja digiüleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, jäätmekäitlusele ja veemajandusele, säästvale transpordile, digitaliseerimisele, teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tõhustada meetmeid, et tegeleda maksusüsteemi nende aspektidega, mis hõlbustavad üksikisikute ja hargmaiste ettevõtjate agressiivset maksuplaneerimist. Parandada kohtusüsteemi ja avaliku sektori tõhusust ja digitaliseerimist. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 80.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/89

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Läti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/14)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Läti kohta. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Läti edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Läti kohta. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Läti edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Lätit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Lätit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Lätis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Lätis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 30. aprillil 2020 esitas Läti oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2020 esitas Läti oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Läti suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,2 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 9,4 %-le SKPst 2020. aastal. Eelarvepuudujääk peaks eeldusel, et poliitikat ei muudeta, langema 2021. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastaks 2,7 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 36,9 %ni SKPst, peaks jõudma 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2022. aastal haripunkti ligikaudu 53 % tasemel. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,2 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 9,4 %-le SKPst 2020. aastal. Eelarvepuudujääk peaks eeldusel, et poliitikat ei muudeta, langema 2021. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastaks 2,7 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 36,9 %ni SKPst, peaks jõudma 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2022. aastal haripunkti ligikaudu 53 % tasemel. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Läti võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 3,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad võimalust lükata makse edasi kuni kolmeks aastaks, riiklikult tasustatava haiguspuhkuse ulatuse laiendamist, toetust konkreetsetele sektoritele ja täiendavaid tervishoiukulutusi. Lisaks on Läti võtnud kasutusele likviidsustoetuse ettevõtjatele garantiide ja laenudena mahus 3,2 % SKPst. Üldiselt on Läti võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Läti võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 3,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad võimalust lükata makse edasi kuni kolmeks aastaks, riiklikult tasustatava haiguspuhkuse ulatuse laiendamist, toetust konkreetsetele sektoritele ja täiendavaid tervishoiukulutusi. Lisaks on Läti võtnud kasutusele likviidsustoetuse ettevõtjatele garantiide ja laenudena mahus 3,2 % SKPst. Üldiselt on Läti võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Läti valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,3 % SKPst ja 2021. aastal –4,5 % SKPst. See peegeldab stimuleerivate meetmete üldjoontes samasugust mõju nagu on esitatud 2020. aasta stabiilsusprogrammis, kuid prognooside kohaselt langeb tööhõive vähem ning ka kulupoole automaatsed stabilisaatorid on eeldatavasti väiksemad. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Läti valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,3 % SKPst ja 2021. aastal –4,5 % SKPst. See peegeldab stimuleerivate meetmete üldjoontes samasugust mõju nagu on esitatud 2020. aasta stabiilsusprogrammis, kuid prognooside kohaselt langeb tööhõive vähem ning ka kulupoole automaatsed stabilisaatorid on eeldatavasti väiksemad. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (15) | Kuna Läti kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Läti kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Läti kuulutas 13. märtsil 2020 välja eriolukorra ja pikendas seda 9. juunini 2020. Valitsus piiras inimeste liikumist üle Läti õhu-, raudtee- ja merepiiri, sulges koolid ja ülikoolid, tagades samal ajal distantsõppe, keelas kõik avalikud üritused, jõustas suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed, piiras müüki nädalavahetustel ning edendas digitaalseid avalikke teenuseid. Võttes arvesse paranenud epidemioloogilist olukorda, lõdvendasid ametiasutused alates 12. maist 2020 riiklikke piiranguid ning leppisid kokku piiride taasavamises Leedu ja Eestiga alates 15. maist 2020. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,6 %ni ja taastub 2021. aastal veidi, jõudes 8,3 %ni. Prognooside kohaselt langeb majandus 2020. aastal 7 %, kusjuures kahaneva välisnõudluse ja suureneva ebakindluse tõttu saavad enim kannatada investeeringud ja eksport. Tööhõive väheneb eeldatavasti 2,5 %, võttes arvesse asjaolu, et negatiivset mõju tööhõivele leevendab oluliselt valitsuse toetatav töötajate sundpuhkuse kava ja palgatoetused ekspordisuunitlusega sektorites. COVID-19 kriisile reageerimiseks töötas Läti välja laiaulatuslikud eelarve- ja majanduspoliitilised meetmed. Ametiasutused on keskendunud kolmele suunale: 1) töötajate toetamine, 2) ettevõtete toetamine ning 3) kõige rohkem mõjutatud majandussektorite toetamine. Tööturupoliitika meetmed, mille eesmärk on säilitada tööhõive ja tugevdada sotsiaalset turvavõrku, hõlmavad mh palgatoetusi kuni 75 % ulatuses inimese brutopalgast, haiguspuhkuse katmist, kui töötajal on diagnoositud COVID-19 või ta on karantiinis, ning laiendatud töötushüvitisi. Ajutiste raskustega silmitsi seisvate ettevõtete toetamise eesmärk on olnud pakkuda elujõulistele ettevõtetele likviidsust ja suurendada kiiresti elutähtsate kaupade ja teenuste pakkumist. |
| --- | --- |

(16)

Läti kuulutas 13. märtsil 2020 välja eriolukorra ja pikendas seda 9. juunini 2020. Valitsus piiras inimeste liikumist üle Läti õhu-, raudtee- ja merepiiri, sulges koolid ja ülikoolid, tagades samal ajal distantsõppe, keelas kõik avalikud üritused, jõustas suhtlemisdistantsi hoidmise meetmed, piiras müüki nädalavahetustel ning edendas digitaalseid avalikke teenuseid. Võttes arvesse paranenud epidemioloogilist olukorda, lõdvendasid ametiasutused alates 12. maist 2020 riiklikke piiranguid ning leppisid kokku piiride taasavamises Leedu ja Eestiga alates 15. maist 2020. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,6 %ni ja taastub 2021. aastal veidi, jõudes 8,3 %ni. Prognooside kohaselt langeb majandus 2020. aastal 7 %, kusjuures kahaneva välisnõudluse ja suureneva ebakindluse tõttu saavad enim kannatada investeeringud ja eksport. Tööhõive väheneb eeldatavasti 2,5 %, võttes arvesse asjaolu, et negatiivset mõju tööhõivele leevendab oluliselt valitsuse toetatav töötajate sundpuhkuse kava ja palgatoetused ekspordisuunitlusega sektorites. COVID-19 kriisile reageerimiseks töötas Läti välja laiaulatuslikud eelarve- ja majanduspoliitilised meetmed. Ametiasutused on keskendunud kolmele suunale: 1) töötajate toetamine, 2) ettevõtete toetamine ning 3) kõige rohkem mõjutatud majandussektorite toetamine. Tööturupoliitika meetmed, mille eesmärk on säilitada tööhõive ja tugevdada sotsiaalset turvavõrku, hõlmavad mh palgatoetusi kuni 75 % ulatuses inimese brutopalgast, haiguspuhkuse katmist, kui töötajal on diagnoositud COVID-19 või ta on karantiinis, ning laiendatud töötushüvitisi. Ajutiste raskustega silmitsi seisvate ettevõtete toetamise eesmärk on olnud pakkuda elujõulistele ettevõtetele likviidsust ja suurendada kiiresti elutähtsate kaupade ja teenuste pakkumist.

| (17) | COVID-19 pandeemia on nõudnud enneolematuid meetmeid haiguse leviku ja mõju piiramiseks. See on võimendanud Läti tervishoiusüsteemi struktuurseid nõrkusi, mis on otseselt seotud selle käsutuses olevate piiratud rahaliste vahendite ja inimressurssidega ning aeglaselt edenevate reformidega. Kvaliteetsete ja taskukohaste tervishoiuteenuste kättesaadavust ning tervishoiusüsteemi tõhusust pärsib vähene riiklik rahastus. Seetõttu on inimeste endi hinnangul rahuldamata tervishoiuvajadused suured, omaosalusmaksed on märkimisväärselt suured (eriti haavatavate rühmade jaoks) ja juurdepääs ebavõrdne. Halbade tervisenäitajate teine oluline põhjus on ebatervislik eluviis. Lisaks on tervishoiutöötajate nappus keeruline probleem ja takistab tervishoiuteenuste osutamist. Tervishoiuteenuste tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks on oluline kiirendada käimasolevaid reforme, mis on alles varases etapis, ning mis hõlmavad mõjusaid ennetusmeetmeid, tugevamat esmatasandi arstiabi, ratsionaliseeritud haiglasektorit ja sihipärast kvaliteedijuhtimist. Nende reformide mõju ulatus ja võimalused parandada tervisenäitajaid sõltuvad samuti märkimisväärselt tervishoiu riiklikust rahastamisest. Selleks et suuta ohjata sarnaseid kriise tulevikus, on oluline tagada investeeringud tõhusatesse ja hästi rahastatud rahvatervise meetmetesse, et ennetada, ohjeldada ja leevendada nakkushaiguste levikut ning ohjata nende mõju tervishoiusüsteemi toimimisele. Investeeringute eesmärk võiks olla pakkuda tervishoiule vajalikke seadmeid, tugevaid e-tervise teenuseid, rajatisi ja inimressursse ning tagada suutlikkus osutada lisaks COVID-19 patsientide hooldusele kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 pandeemia on nõudnud enneolematuid meetmeid haiguse leviku ja mõju piiramiseks. See on võimendanud Läti tervishoiusüsteemi struktuurseid nõrkusi, mis on otseselt seotud selle käsutuses olevate piiratud rahaliste vahendite ja inimressurssidega ning aeglaselt edenevate reformidega. Kvaliteetsete ja taskukohaste tervishoiuteenuste kättesaadavust ning tervishoiusüsteemi tõhusust pärsib vähene riiklik rahastus. Seetõttu on inimeste endi hinnangul rahuldamata tervishoiuvajadused suured, omaosalusmaksed on märkimisväärselt suured (eriti haavatavate rühmade jaoks) ja juurdepääs ebavõrdne. Halbade tervisenäitajate teine oluline põhjus on ebatervislik eluviis. Lisaks on tervishoiutöötajate nappus keeruline probleem ja takistab tervishoiuteenuste osutamist. Tervishoiuteenuste tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks on oluline kiirendada käimasolevaid reforme, mis on alles varases etapis, ning mis hõlmavad mõjusaid ennetusmeetmeid, tugevamat esmatasandi arstiabi, ratsionaliseeritud haiglasektorit ja sihipärast kvaliteedijuhtimist. Nende reformide mõju ulatus ja võimalused parandada tervisenäitajaid sõltuvad samuti märkimisväärselt tervishoiu riiklikust rahastamisest. Selleks et suuta ohjata sarnaseid kriise tulevikus, on oluline tagada investeeringud tõhusatesse ja hästi rahastatud rahvatervise meetmetesse, et ennetada, ohjeldada ja leevendada nakkushaiguste levikut ning ohjata nende mõju tervishoiusüsteemi toimimisele. Investeeringute eesmärk võiks olla pakkuda tervishoiule vajalikke seadmeid, tugevaid e-tervise teenuseid, rajatisi ja inimressursse ning tagada suutlikkus osutada lisaks COVID-19 patsientide hooldusele kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid.

| (18) | Läti on võtnud meetmeid, et suurendada töötajate sissetulekutoetust ja vältida töölt vallandamisi eriolukorra ajal. Siiski on toetuse ulatus ja piisavus piiratud, peamiselt seetõttu, et see sõltub sotsiaalkindlustusmaksetest ja piiravatest abikõlblikkuskriteeriumidest. Samuti ei võimalda kava osalist jõudeaega. Järkjärgulisem üleminek sissetulekutoetuselt töötulule võimaldaks tööseisaku perioodil ja majanduse taastumise ajal tööturu suuremat paindlikkust. On vaja jätkuvaid jõupingutusi, et parandada sotsiaalse turvavõrgu piisavust, kestust ja katvust kõigi jaoks. Neid jõupingutusi piirab aga maksutulude väike osakaal SKPs. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele ei ole puuetega inimeste garanteeritud miinimumsissetulek, miinimumpensionid ja sissetulekutoetus endiselt piisavad. Läti on kehtestanud töötusabi kõige haavatavamatele, kuid töötute vaesusrisk on suur, eriti kui töötuse kestus pikeneb. Esineb lünki sotsiaalkaitse, sh töötuskindlustuse kättesaadavuses füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsetele töötajatele ning need võiks kõrvaldada. Kuigi deklareerimata töö ja ümbrikupalkade osakaal väheneb, on need endiselt laialt levinud, nõrgestades mõjutatud töötajate sotsiaalkaitset ja suurendades tööga seotud riske. Haavatavatel rühmadel on tõenäoliselt kõige raskem taas tööd leida. Tööhõive-, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste integreerimise ning sotsiaalteenuste osutamise tase on endiselt madal. Väga halbades tingimustes elavate inimeste ja ülerahvastatuse all kannatavate inimeste osakaal on üks liidu kõrgemaid, samal ajal kui sotsiaalkortereid napib. |
| --- | --- |

(18)

Läti on võtnud meetmeid, et suurendada töötajate sissetulekutoetust ja vältida töölt vallandamisi eriolukorra ajal. Siiski on toetuse ulatus ja piisavus piiratud, peamiselt seetõttu, et see sõltub sotsiaalkindlustusmaksetest ja piiravatest abikõlblikkuskriteeriumidest. Samuti ei võimalda kava osalist jõudeaega. Järkjärgulisem üleminek sissetulekutoetuselt töötulule võimaldaks tööseisaku perioodil ja majanduse taastumise ajal tööturu suuremat paindlikkust. On vaja jätkuvaid jõupingutusi, et parandada sotsiaalse turvavõrgu piisavust, kestust ja katvust kõigi jaoks. Neid jõupingutusi piirab aga maksutulude väike osakaal SKPs. Vaatamata olukorra mõningasele paranemisele ei ole puuetega inimeste garanteeritud miinimumsissetulek, miinimumpensionid ja sissetulekutoetus endiselt piisavad. Läti on kehtestanud töötusabi kõige haavatavamatele, kuid töötute vaesusrisk on suur, eriti kui töötuse kestus pikeneb. Esineb lünki sotsiaalkaitse, sh töötuskindlustuse kättesaadavuses füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsetele töötajatele ning need võiks kõrvaldada. Kuigi deklareerimata töö ja ümbrikupalkade osakaal väheneb, on need endiselt laialt levinud, nõrgestades mõjutatud töötajate sotsiaalkaitset ja suurendades tööga seotud riske. Haavatavatel rühmadel on tõenäoliselt kõige raskem taas tööd leida. Tööhõive-, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste integreerimise ning sotsiaalteenuste osutamise tase on endiselt madal. Väga halbades tingimustes elavate inimeste ja ülerahvastatuse all kannatavate inimeste osakaal on üks liidu kõrgemaid, samal ajal kui sotsiaalkortereid napib.

| (19) | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine, et aidata neil kiiresti välja arendada paindliku töö ja kaugtöö suutlikkus, võib aidata kriisi mõju märkimisväärselt leevendada. Erilist muret valmistab töötute vähene registreerumine riiklikes tööturuasutustes ja vähene osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes. Aktiivsete tööturumeetmete rakendamist ja sisu tuleb tugevdada ja kohandada, et lühendada töötusperioode ja hõlbustada tööle naasmist. Inimestele vajalike oskuste andmine on veelgi olulisem, et suurendada tööjõu vastupanuvõimet majanduslanguse ajal. Mõjusad ja kergesti kättesaadavad täiskasvanuhariduse, ümberõppe ja täiendõppe meetmed koos sotsiaalteenuste osutamise ja liikuvuse toetamisega võiksid anda rohkematele inimestele tööturul vajalikud oskused. Samuti tuleb parandada digioskusi, kuna ainult 43 %-l lätlastest on põhilised või sellest kõrgema taseme digioskused. COVID-19 pandeemia on toonud esile ka vajaduse tugevdada kvaliteetset digiõpet ja -koolitust ning tagada kõigile õppuritele võrdne juurdepääs. Samuti on oluline sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamine selleks, et tagada nende sisukas ja õigeaegne osalemine reageerimises COVID-19 kriisile ja taastumises. |
| --- | --- |

(19)

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine, et aidata neil kiiresti välja arendada paindliku töö ja kaugtöö suutlikkus, võib aidata kriisi mõju märkimisväärselt leevendada. Erilist muret valmistab töötute vähene registreerumine riiklikes tööturuasutustes ja vähene osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes. Aktiivsete tööturumeetmete rakendamist ja sisu tuleb tugevdada ja kohandada, et lühendada töötusperioode ja hõlbustada tööle naasmist. Inimestele vajalike oskuste andmine on veelgi olulisem, et suurendada tööjõu vastupanuvõimet majanduslanguse ajal. Mõjusad ja kergesti kättesaadavad täiskasvanuhariduse, ümberõppe ja täiendõppe meetmed koos sotsiaalteenuste osutamise ja liikuvuse toetamisega võiksid anda rohkematele inimestele tööturul vajalikud oskused. Samuti tuleb parandada digioskusi, kuna ainult 43 %-l lätlastest on põhilised või sellest kõrgema taseme digioskused. COVID-19 pandeemia on toonud esile ka vajaduse tugevdada kvaliteetset digiõpet ja -koolitust ning tagada kõigile õppuritele võrdne juurdepääs. Samuti on oluline sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamine selleks, et tagada nende sisukas ja õigeaegne osalemine reageerimises COVID-19 kriisile ja taastumises.

| (20) | Kiiresti loodi mahukas likviidsustoetuse kava, mis võeti kasutusele riikliku arenguasutuse Altum kaudu. See on aidanud restruktureerida ettevõtjate laenude tagasimaksegraafikuid ja andnud likviidsustoetust uute laenude kaudu. Samal ajal toimub suurem osa pangalaenude restruktureerimisest ilma riigigarantiideta. Pealegi on riigigarantii saamise tingimused suhteliselt ranged. Seepärast on oht, et väiksemad ettevõtjad, kelle finantsseisund on halvem või kes on hilinenud maksude tasumisega, ei saa toetust. Restoranidel ja hotellidel, mis on kriisi tõttu enim kannatada saanud majandusharud, on nende nõrgast tagatisest ja finantsseisundist tulenevalt raskusi juurdepääsul likviidsusele. Samal ajal on oluline säilitada pangandussektori vastupanuvõime. |
| --- | --- |

(20)

Kiiresti loodi mahukas likviidsustoetuse kava, mis võeti kasutusele riikliku arenguasutuse Altum kaudu. See on aidanud restruktureerida ettevõtjate laenude tagasimaksegraafikuid ja andnud likviidsustoetust uute laenude kaudu. Samal ajal toimub suurem osa pangalaenude restruktureerimisest ilma riigigarantiideta. Pealegi on riigigarantii saamise tingimused suhteliselt ranged. Seepärast on oht, et väiksemad ettevõtjad, kelle finantsseisund on halvem või kes on hilinenud maksude tasumisega, ei saa toetust. Restoranidel ja hotellidel, mis on kriisi tõttu enim kannatada saanud majandusharud, on nende nõrgast tagatisest ja finantsseisundist tulenevalt raskusi juurdepääsul likviidsusele. Samal ajal on oluline säilitada pangandussektori vastupanuvõime.

| (21) | Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Poliitikas, millega toetatakse riigi üleminekut digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele, tuleks võtta arvesse märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi. Peaaegu kõigis Läti linnapiirkondades on suurepärane digitaristu, kuid lairibaühenduse püsivõrguga kaetus maapiirkondades, eelkõige nn viimase miili ühenduste puhul, on väike. Jätkuvad ja tugevdatud jõupingutused ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks aitavad digitaristut veelgi täiustada. Selleks et lahendada probleemid, mis tulenevad üleminekust kliimaneutraalsele majandusele, on vaja investeeringuid, et majandust mitmekesistada ning muuta see kaasaegsemaks ja konkurentsivõimelisemaks, sealhulgas suurendades investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja inimkapitali, ning leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikke kulusid. Läti keskkonnasäästlikkus põhineb edusammude tegemisel energiatõhususe parandamisel, riikliku energia- ja kliimakava rakendamisel, sealhulgas eriti transpordi ja hoonete valdkonnas, ning keskkonnasäästlikkuse kaalutluste integreerimisel teistesse majandussektoritesse, eelkõige põllumajandusse ja metsandusse. Ühendvedude taristu parandamine Riias ja selle ümbruses hõlbustaks nii tööjõu liikuvust kui ka aitaks piirata sõiduautode kasvavat energiatarbimist. Lisaks on Rail Baltica projekt ja energiaühenduste projektid Läti peamised investeerimisprioriteedid, mille eesmärk on parandada Läti energiaalast ohutust ja integreerumist siseturuga. Täiendavate investeeringute tegemine taastuvenergiasse, eelkõige tuuleenergiasse, ja märkimisväärselt suurema ringlussevõtu määraga ringmajandusele ülemineku edendamine võib samuti parandada nii keskkonnaalaseid kui ka majanduslikke tulemusi ning aidata saavutada kliimamuutuste mõju leevendamise eesmärke. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Lätil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Lätil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Poliitikas, millega toetatakse riigi üleminekut digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele, tuleks võtta arvesse märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi. Peaaegu kõigis Läti linnapiirkondades on suurepärane digitaristu, kuid lairibaühenduse püsivõrguga kaetus maapiirkondades, eelkõige nn viimase miili ühenduste puhul, on väike. Jätkuvad ja tugevdatud jõupingutused ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks aitavad digitaristut veelgi täiustada. Selleks et lahendada probleemid, mis tulenevad üleminekust kliimaneutraalsele majandusele, on vaja investeeringuid, et majandust mitmekesistada ning muuta see kaasaegsemaks ja konkurentsivõimelisemaks, sealhulgas suurendades investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni ja inimkapitali, ning leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikke kulusid. Läti keskkonnasäästlikkus põhineb edusammude tegemisel energiatõhususe parandamisel, riikliku energia- ja kliimakava rakendamisel, sealhulgas eriti transpordi ja hoonete valdkonnas, ning keskkonnasäästlikkuse kaalutluste integreerimisel teistesse majandussektoritesse, eelkõige põllumajandusse ja metsandusse. Ühendvedude taristu parandamine Riias ja selle ümbruses hõlbustaks nii tööjõu liikuvust kui ka aitaks piirata sõiduautode kasvavat energiatarbimist. Lisaks on Rail Baltica projekt ja energiaühenduste projektid Läti peamised investeerimisprioriteedid, mille eesmärk on parandada Läti energiaalast ohutust ja integreerumist siseturuga. Täiendavate investeeringute tegemine taastuvenergiasse, eelkõige tuuleenergiasse, ja märkimisväärselt suurema ringlussevõtu määraga ringmajandusele ülemineku edendamine võib samuti parandada nii keskkonnaalaseid kui ka majanduslikke tulemusi ning aidata saavutada kliimamuutuste mõju leevendamise eesmärke. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Lätil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Lätil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (22) | Läti on oluliselt vähendanud riskantseid rahalisi tehinguid oma pankade kaudu ja reforminud oma rahapesuvastast süsteemi. Eelkõige keelas Läti mitteresidentidest riiulifirmade teenindamise ja muutis mitut seadust. Suurendatud on peamiste järelevalve-, rahapesuvastase võitluse ja õiguskaitseasutuste suutlikkust ja võimekust. Kuigi finantsasutuste järelevalvet on märkimisväärselt karmistatud, võiks see olla paremini suunatud ja tõhusam tänu paremale riskihindamisele. Kuigi õiguskaitseasutuste suutlikkust ja koostööd on parandatud, võiks veelgi suurendada nende suutlikkust rahapesujuhtumeid uurida ja nende eest süüdistust esitada. |
| --- | --- |

(22)

Läti on oluliselt vähendanud riskantseid rahalisi tehinguid oma pankade kaudu ja reforminud oma rahapesuvastast süsteemi. Eelkõige keelas Läti mitteresidentidest riiulifirmade teenindamise ja muutis mitut seadust. Suurendatud on peamiste järelevalve-, rahapesuvastase võitluse ja õiguskaitseasutuste suutlikkust ja võimekust. Kuigi finantsasutuste järelevalvet on märkimisväärselt karmistatud, võiks see olla paremini suunatud ja tõhusam tänu paremale riskihindamisele. Kuigi õiguskaitseasutuste suutlikkust ja koostööd on parandatud, võiks veelgi suurendada nende suutlikkust rahapesujuhtumeid uurida ja nende eest süüdistust esitada.

| (23) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (24) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Läti kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Läti kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (25) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Läti tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(25)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Läti tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (26) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Läti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Lätile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Läti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Läti majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Lätile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Läti eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (27) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Lätil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja kättesaadavust, sealhulgas pakkudes täiendavaid inim- ja rahalisi ressursse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada piisav sissetulekutoetus kriisist enim mõjutatud rühmadele ja tugevdada sotsiaalset turvavõrku. Leevendada kriisi mõju tööhõivele, sealhulgas paindliku töökorralduse, aktiivsete tööturumeetmete ja oskuste arendamise abil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada likviidsustoetuse kättesaadavus ettevõtjatele ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige teadusuuringutele ja innovatsioonile, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning säästvale transpordile ja digitaristule. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jätkata edusammude tegemist rahapesuvastase raamistiku osas. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 86.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/95

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Leedu 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/15)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Leedut ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles Leedut ei nimetatud ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Leedu kohta. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Leedu edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Leedu kohta. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Leedu edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Leedut julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Leedut julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Leedu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Leedus suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Leedu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Leedus suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Leedu esitas 15. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Leedu esitas 15. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 11,4 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast suurenemist 36,3 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi 50,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 11,4 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast suurenemist 36,3 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi 50,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Leedu võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 6,8 % SKPst. Meetmed hõlmavad maksude edasilükkamist, lisarahastamist meditsiinitarvete ostmiseks, toetusi töökohtade säilitamiseks ja toetusi COVID-19 pandeemiast mõjutatud füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Kuna komisjoni analüüs mõne meetme ülesehituse ja rakendamise kohta osutab suhteliselt väikesele võimalikule kasutuselevõtule, eeldas komisjon, et valitsuse meetmete mõju riigi rahandusele on väiksem. Lisaks on Leedu teatanud vabalt valitud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad kriisile reageerida, k.a pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 3,8 % SKPst. Need meetmed hõlmavad ka laenutagatisi (2,9 % SKPst). Üldiselt on Leedu võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Leedu võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 6,8 % SKPst. Meetmed hõlmavad maksude edasilükkamist, lisarahastamist meditsiinitarvete ostmiseks, toetusi töökohtade säilitamiseks ja toetusi COVID-19 pandeemiast mõjutatud füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Kuna komisjoni analüüs mõne meetme ülesehituse ja rakendamise kohta osutab suhteliselt väikesele võimalikule kasutuselevõtule, eeldas komisjon, et valitsuse meetmete mõju riigi rahandusele on väiksem. Lisaks on Leedu teatanud vabalt valitud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad kriisile reageerida, k.a pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 3,8 % SKPst. Need meetmed hõlmavad ka laenutagatisi (2,9 % SKPst). Üldiselt on Leedu võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Leedu valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,9 % SKPst ja 2021. aastal –2,7 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Leedu valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,9 % SKPst ja 2021. aastal –2,7 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (15) | Kuna Leedu kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Leedu kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Leedu SKP vähenema 8 %, millele järgneb kiire 7,5 % taastumine 2021. aastal. Selleks et reageerida COVID-19 puhangule ja leevendada selle majanduslikke tagajärgi, esitas Leedu 16. märtsil dokumendi „Majanduse stimuleerimise ja COVID-19 leviku tagajärgede leevendamise kava“. Kava maht on 2,5 miljardit eurot ehk 6,3 % riigi SKPst, sh kuni 500 miljonit eurot ehk 1,3 % SKPst tervishoiusüsteemi jaoks vajalike vahendite tagamiseks. Lisaks eraldati 500 miljonit eurot, et kaitsta töökohti ja sissetulekut. Riigi tagatisfondide mahtu suurendati 500 miljoni euro võrra ning majanduse stimuleerimiseks kiideti heaks täiendavad riigigarantiid kuni 500 miljoni euro ulatuses. Aprillis kiitis Euroopa Komisjon heaks mitu Leedu abikava Leedu majanduse toetamiseks seoses COVID-19 puhanguga. Need kavad on välja töötatud selleks, et aidata ettevõtetel katta koheseid käibekapitalivajadusi ja jätkata oma tegevust pandeemia ajal ja selle järel. Peale selle leevendas Leedu Keskpank mõningaid kommertspankade kapitalinõudeid, et suurendada laenuandmist reaalmajandusele. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Leedu SKP vähenema 8 %, millele järgneb kiire 7,5 % taastumine 2021. aastal. Selleks et reageerida COVID-19 puhangule ja leevendada selle majanduslikke tagajärgi, esitas Leedu 16. märtsil dokumendi „Majanduse stimuleerimise ja COVID-19 leviku tagajärgede leevendamise kava“. Kava maht on 2,5 miljardit eurot ehk 6,3 % riigi SKPst, sh kuni 500 miljonit eurot ehk 1,3 % SKPst tervishoiusüsteemi jaoks vajalike vahendite tagamiseks. Lisaks eraldati 500 miljonit eurot, et kaitsta töökohti ja sissetulekut. Riigi tagatisfondide mahtu suurendati 500 miljoni euro võrra ning majanduse stimuleerimiseks kiideti heaks täiendavad riigigarantiid kuni 500 miljoni euro ulatuses. Aprillis kiitis Euroopa Komisjon heaks mitu Leedu abikava Leedu majanduse toetamiseks seoses COVID-19 puhanguga. Need kavad on välja töötatud selleks, et aidata ettevõtetel katta koheseid käibekapitalivajadusi ja jätkata oma tegevust pandeemia ajal ja selle järel. Peale selle leevendas Leedu Keskpank mõningaid kommertspankade kapitalinõudeid, et suurendada laenuandmist reaalmajandusele.

| (17) | Leedu tervishoiutulemused jäävad jätkuvalt maha teiste liikmesriikide omadest, mis on osaliselt tingitud vähese rahastamise all kannatava tervishoiusüsteemi ebapiisavast tõhususest. Praegune pandeemia on pannud süsteemi täiendava surve alla ja toonud esile täiendavaid struktuurseid probleeme, sealhulgas aeglus teenuste kvaliteedi parandamisel, ebapiisavad investeeringud esmatasandi arstiabisse ning edusammude puudumine haiglavõrgustiku kohandamisel, et muuta see tõhusamaks ja vajadustele reageerimisvõimelisemaks. COVID-19 kriis toob esile ka tervishoiualase ebavõrdsuse, mis on seotud tööjõupuudusega ning teenuste ja vajaduste geograafilise mittevastavusega. Leedu peab mobiliseerima vahendid, mida on vaja praeguse kriisi lahendamiseks ja oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamiseks tulevikus. Kuigi viivitamatud meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele tervishoiutöötajate, kriitilise tähtsusega meditsiinitarvete ja -seadmete tähenduses, et päästa pandeemia ajal elusid, tuleks suurendada pikemaajalisi investeeringuid, et parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, nii et see suudaks tegevust jätkata, taastada oma optimaalse toimivuse ja valmistuda uuteks šokkideks. Selleks on vaja eraldada piisavalt vahendeid, et parandada tervishoiusüsteemi kättesaadavust, tõhusust ja kvaliteeti, et see suudaks paremini toime tulla sagenevate krooniliste haiguste, elanikkonna vananemise ja püsiva tervishoiualase ebavõrdsusega. Keskne roll selles on esmatasandi arstiabil ja e-tervise arendamisel. Leedu peaks samuti tagama, et ei õõnestataks tervishoiuteenuste hiljutist taskukohasemaks muutumist. Lisaks on tulevase vastupanuvõime jaoks vaja ka seda, et süsteem suudaks paremini vähendada ebatervislikke eluviise (üks muudest olulistest teguritest, mis põhjustavad Leedus halbu tervisenäitajaid), ning suuremaid jõupingutusi, et valmistada pikaajalise hoolduse sektor ette toimetulekuks vananeva elanikkonnaga. |
| --- | --- |

(17)

Leedu tervishoiutulemused jäävad jätkuvalt maha teiste liikmesriikide omadest, mis on osaliselt tingitud vähese rahastamise all kannatava tervishoiusüsteemi ebapiisavast tõhususest. Praegune pandeemia on pannud süsteemi täiendava surve alla ja toonud esile täiendavaid struktuurseid probleeme, sealhulgas aeglus teenuste kvaliteedi parandamisel, ebapiisavad investeeringud esmatasandi arstiabisse ning edusammude puudumine haiglavõrgustiku kohandamisel, et muuta see tõhusamaks ja vajadustele reageerimisvõimelisemaks. COVID-19 kriis toob esile ka tervishoiualase ebavõrdsuse, mis on seotud tööjõupuudusega ning teenuste ja vajaduste geograafilise mittevastavusega. Leedu peab mobiliseerima vahendid, mida on vaja praeguse kriisi lahendamiseks ja oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamiseks tulevikus. Kuigi viivitamatud meetmed keskenduvad suutlikkuse suurendamisele tervishoiutöötajate, kriitilise tähtsusega meditsiinitarvete ja -seadmete tähenduses, et päästa pandeemia ajal elusid, tuleks suurendada pikemaajalisi investeeringuid, et parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, nii et see suudaks tegevust jätkata, taastada oma optimaalse toimivuse ja valmistuda uuteks šokkideks. Selleks on vaja eraldada piisavalt vahendeid, et parandada tervishoiusüsteemi kättesaadavust, tõhusust ja kvaliteeti, et see suudaks paremini toime tulla sagenevate krooniliste haiguste, elanikkonna vananemise ja püsiva tervishoiualase ebavõrdsusega. Keskne roll selles on esmatasandi arstiabil ja e-tervise arendamisel. Leedu peaks samuti tagama, et ei õõnestataks tervishoiuteenuste hiljutist taskukohasemaks muutumist. Lisaks on tulevase vastupanuvõime jaoks vaja ka seda, et süsteem suudaks paremini vähendada ebatervislikke eluviise (üks muudest olulistest teguritest, mis põhjustavad Leedus halbu tervisenäitajaid), ning suuremaid jõupingutusi, et valmistada pikaajalise hoolduse sektor ette toimetulekuks vananeva elanikkonnaga.

| (18) | Enne COVID-19 pandeemiat oli tööturul osalemise määr kõrge ja töötuse määr madal, kuid see kriis on tekitanud uusi probleeme. Liidu rahastamise abil on Leedu rakendanud lühendatud tööaja kava, et leevendada pandeemia mõju tööhõivele, ning võtnud mitmeid muid meetmeid, et leevendada negatiivset mõju ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Enne kriisi vähenes aktiivse tööturupoliitika meetmete katvus ja täiskasvanuhariduses osalemine püsis madalana. Selleks et aidata töötutel võimalikult kiiresti tööturule naasta ning anda tõhusat toetust jätkusuutlikul viisil ka pärast taastumisfaasi, on siiski vaja laiendada aktiivse tööturupoliitika meetmete ning muude tööjõu ümberõppe ja täiendusõppe meetmete katvust ja neid piisavalt rahastada. Oluline on suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, et tagada nende sisuline ja õigeaegne kaasamine väljumis- ja taastumisprotsessi kavandamisse. |
| --- | --- |

(18)

Enne COVID-19 pandeemiat oli tööturul osalemise määr kõrge ja töötuse määr madal, kuid see kriis on tekitanud uusi probleeme. Liidu rahastamise abil on Leedu rakendanud lühendatud tööaja kava, et leevendada pandeemia mõju tööhõivele, ning võtnud mitmeid muid meetmeid, et leevendada negatiivset mõju ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Enne kriisi vähenes aktiivse tööturupoliitika meetmete katvus ja täiskasvanuhariduses osalemine püsis madalana. Selleks et aidata töötutel võimalikult kiiresti tööturule naasta ning anda tõhusat toetust jätkusuutlikul viisil ka pärast taastumisfaasi, on siiski vaja laiendada aktiivse tööturupoliitika meetmete ning muude tööjõu ümberõppe ja täiendusõppe meetmete katvust ja neid piisavalt rahastada. Oluline on suurendada sotsiaalpartnerite suutlikkust, et tagada nende sisuline ja õigeaegne kaasamine väljumis- ja taastumisprotsessi kavandamisse.

| (19) | Ehkki enne kriisi astuti samme vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu vähendamiseks, näiteks suurendades üldiseid lastetoetusi ja pensione, on vaesus ja sissetulekute ebavõrdsus endiselt ühed suurimad liidus. Leedu avaliku sektori kulutused sotsiaalkaitsele on suhteliselt madalad ja sotsiaalsiirete mõju vaesuse vähendamisele väike ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalnäitajate tulemustabelis hinnatakse seda kriitiliseks. Maksu- ja toetussüsteemi vähene progressiivsus ja ümberjaotamissuutlikkus piiravad riigi võimet rahastada avalikke hüvesid ja teenuseid ning vähendada vaesust ja sissetulekute ebavõrdsust. COVID-19 pandeemia negatiivne mõju tööhõivele ja kodumajapidamiste sissetulekutele muudab need probleemid tõenäoliselt keskpikas perspektiivis veel tõsisemaks. Selleks et pandeemiast enim mõjutatud inimeste olukord ei halveneks, võib olla vaja võtta ajutisi meetmeid, näiteks vaadata läbi toetuskõlblikkuse eeskirjad ning teatavate hüvitiste suurus ja kestus. Sotsiaalset turvavõrku tuleks laiendada, et toetada kõiki rühmi, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjaid, ebatüüpilises töösuhtes olevaid töötajaid ja kõige haavatavamaid inimesi. Peamiste sotsiaalteenuste ja sotsiaaleluruumide pakkumist tuleb parandada, et toetada puudust kannatavaid inimesi. |
| --- | --- |

(19)

Ehkki enne kriisi astuti samme vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu vähendamiseks, näiteks suurendades üldiseid lastetoetusi ja pensione, on vaesus ja sissetulekute ebavõrdsus endiselt ühed suurimad liidus. Leedu avaliku sektori kulutused sotsiaalkaitsele on suhteliselt madalad ja sotsiaalsiirete mõju vaesuse vähendamisele väike ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalnäitajate tulemustabelis hinnatakse seda kriitiliseks. Maksu- ja toetussüsteemi vähene progressiivsus ja ümberjaotamissuutlikkus piiravad riigi võimet rahastada avalikke hüvesid ja teenuseid ning vähendada vaesust ja sissetulekute ebavõrdsust. COVID-19 pandeemia negatiivne mõju tööhõivele ja kodumajapidamiste sissetulekutele muudab need probleemid tõenäoliselt keskpikas perspektiivis veel tõsisemaks. Selleks et pandeemiast enim mõjutatud inimeste olukord ei halveneks, võib olla vaja võtta ajutisi meetmeid, näiteks vaadata läbi toetuskõlblikkuse eeskirjad ning teatavate hüvitiste suurus ja kestus. Sotsiaalset turvavõrku tuleks laiendada, et toetada kõiki rühmi, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjaid, ebatüüpilises töösuhtes olevaid töötajaid ja kõige haavatavamaid inimesi. Peamiste sotsiaalteenuste ja sotsiaaleluruumide pakkumist tuleb parandada, et toetada puudust kannatavaid inimesi.

| (20) | Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetuse andmine ettevõtjatele avaliku sektori laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kuid vahendajad peavad likviidsustoetuse jaotamist ettevõtetele mõjusalt ja kiiresti rakendama ning laenutingimuste puhul tuleb arvesse võtta kriisiolukorda. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Tuleks jätkata jõupingutusi, et vähendada tarbetut regulatiivset ja halduskoormust ning pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. |
| --- | --- |

(20)

Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetuse andmine ettevõtjatele avaliku sektori laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kuid vahendajad peavad likviidsustoetuse jaotamist ettevõtetele mõjusalt ja kiiresti rakendama ning laenutingimuste puhul tuleb arvesse võtta kriisiolukorda. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Tuleks jätkata jõupingutusi, et vähendada tarbetut regulatiivset ja halduskoormust ning pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid.

| (21) | Leedu peaks tagama, et tema meetmed majanduse taastamise edendamiseks on suunatud tulevikku ning hõlbustavad üleminekut digitehnoloogiale ja keskkonnasäästlikule majandusele, kuna neis valdkondades on vaja lahendada mitmeid probleeme. Esimese puhul on digioskused alla liidu keskmise ning VKEd on teatanud märkimisväärsetest raskustest inimeste värbamisel vabadele IKT-töökohtadele. Kuigi kiudoptilise kaabli kasutuselevõtt ületab nii linna- kui ka maapiirkondades liidu keskmist, on püsivõrgu lairibaühenduse katvus ja selle kasutuselevõtt väga väike ning linnade ja maapiirkondade vahel on endiselt suured erinevused. |
| --- | --- |

(21)

Leedu peaks tagama, et tema meetmed majanduse taastamise edendamiseks on suunatud tulevikku ning hõlbustavad üleminekut digitehnoloogiale ja keskkonnasäästlikule majandusele, kuna neis valdkondades on vaja lahendada mitmeid probleeme. Esimese puhul on digioskused alla liidu keskmise ning VKEd on teatanud märkimisväärsetest raskustest inimeste värbamisel vabadele IKT-töökohtadele. Kuigi kiudoptilise kaabli kasutuselevõtt ületab nii linna- kui ka maapiirkondades liidu keskmist, on püsivõrgu lairibaühenduse katvus ja selle kasutuselevõtt väga väike ning linnade ja maapiirkondade vahel on endiselt suured erinevused.

| (22) | Majanduse taastamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Mis puutub üleminekusse keskkonnasäästlikule majandusele, siis on Leedu kasvuhoonegaaside koguheide jäänud alates 2010. aastast suures osas samaks. Leedu ressursitootlikkus on üks madalamaid liidus ja materjalide ringkasutus (sekundaarne kasutus) on samuti tunduvalt alla liidu keskmise. Kooskõlas Leedu riikliku energia- ja kliimakavaga aitaks hoonete energiatõhususe parandamine tänu energiatõhususe ja taastuvenergia lahendustele, küttesüsteemide ajakohastamine ja transpordisektori säästvuse parandamine märkimisväärselt kaasa majanduse CO2-heite vähendamisele. Sihtotstarbelised avaliku ja erasektori investeeringud, mis on suunatud nende probleemide lahendamisele, ning muud investeeringud, millel on märkimisväärne keskkonna- ja tervisemõju, võivad edendada majanduskasvu ja vastupanuvõimet ning aidata tagada kestlikku taastumist kriisist. Juba kavandatud investeeringud võimaldavad kiiresti kindlaks teha projekte, mida võiks esmajoones rakendada ja mis võiksid aidata kaasa majanduse taastamisele, näiteks hoonete renoveerimise ja taastuvenergia valdkonnas. Keskpika perioodi taastamismeetmete ettevalmistamisel võib tugineda liikmesriikide riiklikele energia- ja kliimakavadele, ühishuviprojektide loetelule ja taristu arengukavadele. Lisaks on Rail Baltica projekt ja energiaühenduste projektid Leedu peamised investeerimisprioriteedid, mille eesmärk on parandada Leedu energiaalast ohutust ja integreerumist liidu siseturuga. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Leedul lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Leedul seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(22)

Majanduse taastamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Mis puutub üleminekusse keskkonnasäästlikule majandusele, siis on Leedu kasvuhoonegaaside koguheide jäänud alates 2010. aastast suures osas samaks. Leedu ressursitootlikkus on üks madalamaid liidus ja materjalide ringkasutus (sekundaarne kasutus) on samuti tunduvalt alla liidu keskmise. Kooskõlas Leedu riikliku energia- ja kliimakavaga aitaks hoonete energiatõhususe parandamine tänu energiatõhususe ja taastuvenergia lahendustele, küttesüsteemide ajakohastamine ja transpordisektori säästvuse parandamine märkimisväärselt kaasa majanduse CO2-heite vähendamisele. Sihtotstarbelised avaliku ja erasektori investeeringud, mis on suunatud nende probleemide lahendamisele, ning muud investeeringud, millel on märkimisväärne keskkonna- ja tervisemõju, võivad edendada majanduskasvu ja vastupanuvõimet ning aidata tagada kestlikku taastumist kriisist. Juba kavandatud investeeringud võimaldavad kiiresti kindlaks teha projekte, mida võiks esmajoones rakendada ja mis võiksid aidata kaasa majanduse taastamisele, näiteks hoonete renoveerimise ja taastuvenergia valdkonnas. Keskpika perioodi taastamismeetmete ettevalmistamisel võib tugineda liikmesriikide riiklikele energia- ja kliimakavadele, ühishuviprojektide loetelule ja taristu arengukavadele. Lisaks on Rail Baltica projekt ja energiaühenduste projektid Leedu peamised investeerimisprioriteedid, mille eesmärk on parandada Leedu energiaalast ohutust ja integreerumist liidu siseturuga. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Leedul lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Leedul seda fondi kõige paremini kasutada.

| (23) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (24) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Leedu kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Leedu kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (25) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Leedu tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(25)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Leedu tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (26) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Leedu majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Leedule esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Leedu majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Leedule esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (27) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Leedul võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas võttes kasutusele piisavad rahalised vahendid ning tegeledes tervishoiutöötajate ja kriitilise tähtsusega meditsiinitoodete nappusega. Parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele. Suurendada aktiivse tööturupoliitika meetmete rahastamist ja katvust ning edendada oskusi. Tagada sotsiaalse turvavõrgu katvus ja piisavus ning parandada maksu- ja toetussüsteemi tõhusust kaitsel vaesuse eest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toetada ettevõtete, eelkõige VKEde ning ekspordisuunitlusega sektorite likviidsust. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskendada investeeringud rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige ülisuure läbilaskevõimega lairibaühenduse katvusele ja selle kasutuselevõtule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning säästvale transpordile. Edendada tehnoloogilist innovatsiooni VKEdes. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 91.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/101

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Luksemburgi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/16)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Luksemburgi kohta. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Luksemburgi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Luksemburgi kohta. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Luksemburgi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Luksemburgi julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Luksemburgi julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | Luksemburg esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Luksemburgi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburgi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (11) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 2,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,5 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal suurenes 22,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi suurenema ja jõudma 28,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(11)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 2,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,5 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal suurenes 22,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal veelgi suurenema ja jõudma 28,7 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (12) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Luksemburg võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,5 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, toetust raskustes olevatele ettevõtetele, tagastatavat ja tagastamatut abi, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, ja lühendatud tööaega, sealhulgas piiriülestele töötajatele. Lisaks on Luksemburg teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad maksustamise edasilükkamist, laene ajutistes finantsraskustes olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning tagatisi. Erinevalt 2020. aasta stabiilsusprogrammist prognoosib komisjon paketi väiksemat mõju, kuna ta ei pea maksustamise edasilükkamist ja tagastatavate laenude andmist vabalt valitud meetmeteks, millel on mõju eelarvele. Ametiasutused leiavad siiski, et teataval osal otseste maksudega maksustamise edasilükkamisest oleks lõpuks mõju eelarvele, mis sisaldub eespool nimetatud summas 5,5 % SKPst. Lisaks on osa lühendatud tööaja kavadega seotud kuludest loetud automaatsete tasakaalustusmehhanismide toimimise osaks. Üldiselt on Luksemburgi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(12)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Luksemburg võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,5 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, toetust raskustes olevatele ettevõtetele, tagastatavat ja tagastamatut abi, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, ja lühendatud tööaega, sealhulgas piiriülestele töötajatele. Lisaks on Luksemburg teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad maksustamise edasilükkamist, laene ajutistes finantsraskustes olevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning tagatisi. Erinevalt 2020. aasta stabiilsusprogrammist prognoosib komisjon paketi väiksemat mõju, kuna ta ei pea maksustamise edasilükkamist ja tagastatavate laenude andmist vabalt valitud meetmeteks, millel on mõju eelarvele. Ametiasutused leiavad siiski, et teataval osal otseste maksudega maksustamise edasilükkamisest oleks lõpuks mõju eelarvele, mis sisaldub eespool nimetatud summas 5,5 % SKPst. Lisaks on osa lühendatud tööaja kavadega seotud kuludest loetud automaatsete tasakaalustusmehhanismide toimimise osaks. Üldiselt on Luksemburgi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (13) | Kui poliitikat ei muudeta, on Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –4,8 % SKPst ja 2021. aastal 0,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga põhineb 2020. aasta stabiilsusprogramm nii tulude kui ka kulude puhul konservatiivsematel prognoosidel. |
| --- | --- |

(13)

Kui poliitikat ei muudeta, on Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –4,8 % SKPst ja 2021. aastal 0,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. Võrreldes komisjoni 2020. aasta kevadprognoosiga põhineb 2020. aasta stabiilsusprogramm nii tulude kui ka kulude puhul konservatiivsematel prognoosidel.

| (14) | Kuna Luksemburg kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Luksemburg kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (15) | Luksemburgil on üks paremini toimivaid tervishoiusüsteeme liidus. Kuna aga 49 % arstidest ja 62 % tervishoiutöötajatest on mittekodanikest spetsialistid, ületab süsteem suurel määral kriitilist haavatavuse läve (nagu nähtub Maailma Terviseorganisatsiooni näitajast). Sellega seoses võivad naaberriikide võimalikud ühepoolsed otsused Luksemburgi tervishoiusüsteemi kriisi ajal mõjutada. Luksemburg pidi COVID-19 kriisi hakul rekordilise kiirusega võtma lühiajalisi meetmeid oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamiseks, näiteks võtma kasutusele meditsiinitaristu ja rajama ühele haiglale ajutise laienduse, samuti pakkuma Luksemburgis majutust piiriülestele tervishoiutöötajatele ja nende perekondadele. |
| --- | --- |

(15)

Luksemburgil on üks paremini toimivaid tervishoiusüsteeme liidus. Kuna aga 49 % arstidest ja 62 % tervishoiutöötajatest on mittekodanikest spetsialistid, ületab süsteem suurel määral kriitilist haavatavuse läve (nagu nähtub Maailma Terviseorganisatsiooni näitajast). Sellega seoses võivad naaberriikide võimalikud ühepoolsed otsused Luksemburgi tervishoiusüsteemi kriisi ajal mõjutada. Luksemburg pidi COVID-19 kriisi hakul rekordilise kiirusega võtma lühiajalisi meetmeid oma tervishoiusüsteemi vastupanuvõime parandamiseks, näiteks võtma kasutusele meditsiinitaristu ja rajama ühele haiglale ajutise laienduse, samuti pakkuma Luksemburgis majutust piiriülestele tervishoiutöötajatele ja nende perekondadele.

| (16) | Tervishoiusüsteemis võib tulevikus esineda üha suuremaid probleeme, lisaks üha arvukamatele vabadele töökohtadele tervishoiusektoris viimastel aastatel. Eelkõige prognoositakse, et elanikkonna suurenemise ja vananemise tõttu suureneb nõudlus tervishoiuteenuste järele ning järgmise 15 aasta jooksul jääb pensionile 59–69 % meditsiinitöötajatest. Oskuste uuenduslik kombineerimine ning ametialaste rollide arendamine, ülesannete jagamine ja asendamine mängivad tähtsat rolli tervishoiusektoris töötamise atraktiivsuse säilitamisel. Üldisemalt on võimalik parandada tervishoiusüsteemi juhtimist, sealhulgas koostööd naaberriikidega, ning valitsus on just alustanud märkimisväärset reformi. Kuigi digitaristu on Luksemburgis juba kõrgel tasemel, tehakse veel jõupingutusi, et rakendada e-tervise lahendusi, näiteks digitaalseid lahendusi teenuseosutajatele hüvitise maksmiseks. Luksemburg on olnud väga keskendunud digitehnoloogiale, nagu superandmetöötlus, tehisintellekt, plokiahel ja suurandmed, ning tal on potentsiaali seda võimekust kasutada ja teha liidu tasandil koostööd, et anda suur panus teadusuuringutesse COVID-19 põhjustava viiruse neutraliseerimiseks ja nakkamiste vähendamiseks. Luksemburg on loonud ka uue toetuskava teadus- ja arendustegevuse investeerimisprojektidele, mis käsitlevad COVID-19 tõkestavaid tooteid ning mida on vaja, et praegusele COVID-19 pandeemiale tulemuslikult reageerida, töötades välja toimiva ravi ja vaktsiinid. |
| --- | --- |

(16)

Tervishoiusüsteemis võib tulevikus esineda üha suuremaid probleeme, lisaks üha arvukamatele vabadele töökohtadele tervishoiusektoris viimastel aastatel. Eelkõige prognoositakse, et elanikkonna suurenemise ja vananemise tõttu suureneb nõudlus tervishoiuteenuste järele ning järgmise 15 aasta jooksul jääb pensionile 59–69 % meditsiinitöötajatest. Oskuste uuenduslik kombineerimine ning ametialaste rollide arendamine, ülesannete jagamine ja asendamine mängivad tähtsat rolli tervishoiusektoris töötamise atraktiivsuse säilitamisel. Üldisemalt on võimalik parandada tervishoiusüsteemi juhtimist, sealhulgas koostööd naaberriikidega, ning valitsus on just alustanud märkimisväärset reformi. Kuigi digitaristu on Luksemburgis juba kõrgel tasemel, tehakse veel jõupingutusi, et rakendada e-tervise lahendusi, näiteks digitaalseid lahendusi teenuseosutajatele hüvitise maksmiseks. Luksemburg on olnud väga keskendunud digitehnoloogiale, nagu superandmetöötlus, tehisintellekt, plokiahel ja suurandmed, ning tal on potentsiaali seda võimekust kasutada ja teha liidu tasandil koostööd, et anda suur panus teadusuuringutesse COVID-19 põhjustava viiruse neutraliseerimiseks ja nakkamiste vähendamiseks. Luksemburg on loonud ka uue toetuskava teadus- ja arendustegevuse investeerimisprojektidele, mis käsitlevad COVID-19 tõkestavaid tooteid ning mida on vaja, et praegusele COVID-19 pandeemiale tulemuslikult reageerida, töötades välja toimiva ravi ja vaktsiinid.

| (17) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 6,4 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %ni. Luksemburg on võtnud mitmeid meetmeid tööhõive säilitamiseks, eeskätt nn osaline töötus (chômage partiel). Erilist tähelepanu tuleks aga pöörata haavatavamatele rühmadele, nagu vanemaealised ja madala kvalifikatsiooniga töötajad, võttes arvesse, et uus miinimumsissetuleku kava (REVIS ehk revenu d’inclusion sociale) on juba kaasa toonud registreeritud töötute arvu suurenemise avalikus tööturuasutuses, kuna alates 2019. aasta jaanuarist on hüvitisesaajad kohustatud end registreerima. Need haavatavad inimrühmad kannataksid COVID-19 kriisist tingitud konkurentsi suurenemise tõttu tööturul kõige rohkem. Teiste kriisi tõttu kannatavate haavatavate rühmade seas võivad olla näiteks ajutised töötajad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad tervikuna. Vanemaealiste töötajate puhul on nende madal tööhõive määr Luksemburgis endiselt struktuurne probleem, mis mõjutab ka pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, nagu on kirjas Luksemburgile varasematel aastatel esitatud riigipõhistes soovitustes. Praeguses olukorras ähvardab vanemaealisi töötajaid täiendav risk, et nad vallandatakse COVID-19 kriisi tõttu. Nende kohanemisvõime suurendamine muudel töökohtadel ja muudes sektorites toimetulekuks, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe kaudu, on vajalikum kui kunagi varem. Luksemburgi tulemused sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on liidu keskmise lähedal, kuid ebavõrdsuse ja palgavaesuse näitajad on viimastel aastatel halvenenud ning õpilaste võimalusi mõjutab endiselt tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Siinkohal tuleks eelkõige toetada haavatavamaid rühmi, et nad tuleksid toime COVID-19 kriisi sotsiaalsete mõjudega. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 6,4 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %ni. Luksemburg on võtnud mitmeid meetmeid tööhõive säilitamiseks, eeskätt nn osaline töötus (chômage partiel). Erilist tähelepanu tuleks aga pöörata haavatavamatele rühmadele, nagu vanemaealised ja madala kvalifikatsiooniga töötajad, võttes arvesse, et uus miinimumsissetuleku kava (REVIS ehk revenu d’inclusion sociale) on juba kaasa toonud registreeritud töötute arvu suurenemise avalikus tööturuasutuses, kuna alates 2019. aasta jaanuarist on hüvitisesaajad kohustatud end registreerima. Need haavatavad inimrühmad kannataksid COVID-19 kriisist tingitud konkurentsi suurenemise tõttu tööturul kõige rohkem. Teiste kriisi tõttu kannatavate haavatavate rühmade seas võivad olla näiteks ajutised töötajad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad tervikuna. Vanemaealiste töötajate puhul on nende madal tööhõive määr Luksemburgis endiselt struktuurne probleem, mis mõjutab ka pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, nagu on kirjas Luksemburgile varasematel aastatel esitatud riigipõhistes soovitustes. Praeguses olukorras ähvardab vanemaealisi töötajaid täiendav risk, et nad vallandatakse COVID-19 kriisi tõttu. Nende kohanemisvõime suurendamine muudel töökohtadel ja muudes sektorites toimetulekuks, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe kaudu, on vajalikum kui kunagi varem. Luksemburgi tulemused sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on liidu keskmise lähedal, kuid ebavõrdsuse ja palgavaesuse näitajad on viimastel aastatel halvenenud ning õpilaste võimalusi mõjutab endiselt tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Siinkohal tuleks eelkõige toetada haavatavamaid rühmi, et nad tuleksid toime COVID-19 kriisi sotsiaalsete mõjudega.

| (18) | Selleks et toetada COVID-19 kriisis ettevõtjaid, eelkõige VKEsid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjaid ja mikroettevõtjaid, on Luksemburg lisanud oma 25. märtsil 2020 esitatud stabiliseerimiskavasse mitmeid meetmeid. Jaekaubandus on üks kõige enam mõjutatud sektoreid nõudluse vähenemise ja praeguste meetmete tõttu, mis takistasid paljudel ettevõtjatel üleüldse tegutseda või piirasid nende tegevust. Regulatiivne paindlikkus kiirendaks COVID-19 kriisi järgset jaemüügi taastumist. Lisaks oleks kasulik toetada VKEsid talitluspidevust tagava digitehnoloogia, näiteks e-kaubanduse kasutuselevõtmisel. Asjakohaseid meetmeid tuleks võtta kogu taastumisperioodi jooksul, kohaldades samal ajal meetmete järkjärgulist ja paindlikku kaotamist ning tehes kindlaks kõige enam mõjutatud sektorid, et töötada välja konkreetsed toetuskavad, mis võimaldaksid neil taastumisetapis järele jõuda. Nende meetmete rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Selleks et toetada üleminekut ja uute VKEde teket majanduskasvu soodustavates sektorites, võib Luksemburgi maksejõuetusraamistiku reform pärast COVID-19 kriisi tippfaasi aidata anda ettevõtjatele uue võimaluse, kui neid ohustab neist olenematutel põhjustel pankrot. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et toetada COVID-19 kriisis ettevõtjaid, eelkõige VKEsid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjaid ja mikroettevõtjaid, on Luksemburg lisanud oma 25. märtsil 2020 esitatud stabiliseerimiskavasse mitmeid meetmeid. Jaekaubandus on üks kõige enam mõjutatud sektoreid nõudluse vähenemise ja praeguste meetmete tõttu, mis takistasid paljudel ettevõtjatel üleüldse tegutseda või piirasid nende tegevust. Regulatiivne paindlikkus kiirendaks COVID-19 kriisi järgset jaemüügi taastumist. Lisaks oleks kasulik toetada VKEsid talitluspidevust tagava digitehnoloogia, näiteks e-kaubanduse kasutuselevõtmisel. Asjakohaseid meetmeid tuleks võtta kogu taastumisperioodi jooksul, kohaldades samal ajal meetmete järkjärgulist ja paindlikku kaotamist ning tehes kindlaks kõige enam mõjutatud sektorid, et töötada välja konkreetsed toetuskavad, mis võimaldaksid neil taastumisetapis järele jõuda. Nende meetmete rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Selleks et toetada üleminekut ja uute VKEde teket majanduskasvu soodustavates sektorites, võib Luksemburgi maksejõuetusraamistiku reform pärast COVID-19 kriisi tippfaasi aidata anda ettevõtjatele uue võimaluse, kui neid ohustab neist olenematutel põhjustel pankrot.

| (19) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu eelkõige digitaal- ja rohemajanduses. Luksemburg on juba käivitanud algatusi digiülemineku ja innovatsiooni edendamiseks, kuid võttes arvesse keskkonna suurt potentsiaali ja riigi püüdlusi minna üle andmepõhisele majandusele on tehnoloogiline integratsioon ettevõtlussektoris ja erainvesteeringud ning avalike teenuste digitaliseerimine endiselt vähesed. Investeeringud digitaliseerimisse, kõrgema taseme digioskustesse ja innovatsiooni on üliolulised VKEde toetamiseks ning tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks. Majanduse taastamist tuleks täiendavalt toetada ka ambitsioonikate keskkonnahoidlike investeeringute edendamisega lühiajalises perspektiivis. Peamised sektorid võivad siin olla eelkõige säästev transport, sealhulgas raudteetransport, säästev ehitus, eelkõige seoses olemasolevate ja uute hoonete energiatõhususega, ning taastuvenergia. Need meetmed annaksid tugeva keskkonnahoidliku stiimuli ning toetaksid Luksemburgi tema 2030. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkide saavutamisel, sillutades ühtlasi teed kliimaneutraalsusele. Endiselt on vajalik investeerimisvajaduste ja investeeringute rahastamisallikate täiendav kaardistamine, võttes arvesse ka COVID-19 pandeemia mõju majandusele ja riigi rahandusele. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Luksemburgil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Luksemburgil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(19)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu eelkõige digitaal- ja rohemajanduses. Luksemburg on juba käivitanud algatusi digiülemineku ja innovatsiooni edendamiseks, kuid võttes arvesse keskkonna suurt potentsiaali ja riigi püüdlusi minna üle andmepõhisele majandusele on tehnoloogiline integratsioon ettevõtlussektoris ja erainvesteeringud ning avalike teenuste digitaliseerimine endiselt vähesed. Investeeringud digitaliseerimisse, kõrgema taseme digioskustesse ja innovatsiooni on üliolulised VKEde toetamiseks ning tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks. Majanduse taastamist tuleks täiendavalt toetada ka ambitsioonikate keskkonnahoidlike investeeringute edendamisega lühiajalises perspektiivis. Peamised sektorid võivad siin olla eelkõige säästev transport, sealhulgas raudteetransport, säästev ehitus, eelkõige seoses olemasolevate ja uute hoonete energiatõhususega, ning taastuvenergia. Need meetmed annaksid tugeva keskkonnahoidliku stiimuli ning toetaksid Luksemburgi tema 2030. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkide saavutamisel, sillutades ühtlasi teed kliimaneutraalsusele. Endiselt on vajalik investeerimisvajaduste ja investeeringute rahastamisallikate täiendav kaardistamine, võttes arvesse ka COVID-19 pandeemia mõju majandusele ja riigi rahandusele. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Luksemburgil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Luksemburgil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (20) | Luksemburg on silmitsi märkimisväärsete rahapesuriskidega, arvestades välismaiste otseinvesteeringute suurt sissevoolu ja keerukaid õiguslikke struktuure ning välissponsoreid. Need riskid on välja toodud riiklikus riskihindamises, eelkõige seoses spetsialistidega, kes tegelevad teenuste osutamisega äriühingutele ja usaldusfondidele või investeerimisteenuste osutamisega. Rahapesuvastase raamistiku nende spetsialistide poolse puuduliku kohaldamise tulemuseks on ebapiisavad riskianalüüsid ja vähene kahtlastest tegevustest teatamine. Kõnealuste spetsialistide järelevalve ei ole nende puuduste kõrvaldamiseks piisav. Äriühingute jaoks on loodud tegelike tulusaajate riiklik register, et vähendada salastatust ja teha kindlaks tegelikud tulusaajad. Esitatud teabe kvaliteeti ja registri tulemuslikkust on vaja aja jooksul jälgida. |
| --- | --- |

(20)

Luksemburg on silmitsi märkimisväärsete rahapesuriskidega, arvestades välismaiste otseinvesteeringute suurt sissevoolu ja keerukaid õiguslikke struktuure ning välissponsoreid. Need riskid on välja toodud riiklikus riskihindamises, eelkõige seoses spetsialistidega, kes tegelevad teenuste osutamisega äriühingutele ja usaldusfondidele või investeerimisteenuste osutamisega. Rahapesuvastase raamistiku nende spetsialistide poolse puuduliku kohaldamise tulemuseks on ebapiisavad riskianalüüsid ja vähene kahtlastest tegevustest teatamine. Kõnealuste spetsialistide järelevalve ei ole nende puuduste kõrvaldamiseks piisav. Äriühingute jaoks on loodud tegelike tulusaajate riiklik register, et vähendada salastatust ja teha kindlaks tegelikud tulusaajad. Esitatud teabe kvaliteeti ja registri tulemuslikkust on vaja aja jooksul jälgida.

| (21) | Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel endiselt määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Luksemburg on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, kuid dividendi-, litsentsitasude ja intressimaksete suur osakaal SKPs viitab sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtted. Enamik välismaistest otseinvesteeringutest on nn eriotstarbeliste majandusüksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentide poolt kolmandate riikide residentidele) tehtavatelt intressi- ja litsentsitasude maksetelt makse kinni ei peeta ning teatavatel tingimustel vabastatakse dividendimaksed maksude kinnipidamisest, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas jurisdiktsioonis. Luksemburg on esitanud seaduseelnõu, millega kehtestatakse liidu maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu kantud jurisdiktsioonidesse tehtavate intressimaksete ja litsentsitasude maksete mahaarvamise keeld kooskõlas riigi kohustusega kehtestada nende jurisdiktsioonide suhtes kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(21)

Nagu märgitakse euroala majanduspoliitikat käsitlevas 2020. aasta soovituses, on võitlus agressiivse maksuplaneerimisega maksusüsteemide tõhususe ja õigluse suurendamisel endiselt määrava tähtsusega. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Luksemburg on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, kuid dividendi-, litsentsitasude ja intressimaksete suur osakaal SKPs viitab sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtted. Enamik välismaistest otseinvesteeringutest on nn eriotstarbeliste majandusüksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentide poolt kolmandate riikide residentidele) tehtavatelt intressi- ja litsentsitasude maksetelt makse kinni ei peeta ning teatavatel tingimustel vabastatakse dividendimaksed maksude kinnipidamisest, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas jurisdiktsioonis. Luksemburg on esitanud seaduseelnõu, millega kehtestatakse liidu maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide loetellu kantud jurisdiktsioonidesse tehtavate intressimaksete ja litsentsitasude maksete mahaarvamise keeld kooskõlas riigi kohustusega kehtestada nende jurisdiktsioonide suhtes kaitsemeetmed.

| (22) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (23) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Luksemburg kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Luksemburg kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (24) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Luksemburg tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(24)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Luksemburg tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (25) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Luksemburgi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Luksemburgile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Luksemburgi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Luksemburgi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Luksemburgile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Luksemburgi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (26) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Luksemburgil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tagades tervishoiutöötajate piisava kättesaadavuse. Kiirendada reforme, et täiustada tervishoiusüsteemi juhtimist ja e-tervishoidu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele, pöörates erilist tähelepanu tööturul raskes olukorras olevatele inimestele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada ettevõtete, eelkõige VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsust toetavate meetmete tulemuslik rakendamine. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige säästvale transpordile ja kestlikele hoonetele ning energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, aidates kaasa majanduse CO2 heite järkjärgulisele vähendamisele. Edendada innovatsiooni ja digiüleminekut, eelkõige ettevõtlussektoris. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine usaldus- ja äriühinguteenuseid ning investeerimisteenuseid osutavate spetsialistide suhtes. Hoogustada meetmete võtmist seoses maksusüsteemi elementidega, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist, eriti välismaale tehtavate maksete kaudu. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 97.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/107

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/17)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ungari kohta. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ungari edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ungari kohta. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ungari edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Ungarit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Ungarit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu tõenäoliselt piirkondade vahel ebaühtlaselt, eelkõige piirkondades, mis kannatavad oluliste ressursside puuduse all või mis sõltuvad suurel määral ettevõtete ja tarbijate vahelist vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et territoriaalne ebavõrdsus Ungaris suureneb, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu tõenäoliselt piirkondade vahel ebaühtlaselt, eelkõige piirkondades, mis kannatavad oluliste ressursside puuduse all või mis sõltuvad suurel määral ettevõtete ja tarbijate vahelist vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et territoriaalne ebavõrdsus Ungaris suureneb, mis võimendab juba täheldatud ebavõrdsuse suurenemist linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Ungari esitas 5. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Ungari esitas 5. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Ungari suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | 14. juunil 2019 soovitas nõukogu Ungaril tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Ungari puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

14. juunil 2019 soovitas nõukogu Ungaril tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Ungari puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

| (13) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,0 %-lt SKPst 2019. aastal 3,8 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk 2,7 %-le SKPst 2021. aastal ja jõuab järk-järgult 2024. aastaks 1,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,3 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 72,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, nimelt seoses prognoositust suuremate kuludega (võttes arvesse varasemate aastate suuri aastalõpu kulutusi) ning võimaliku prognoositust väiksema tuluga, kuna prognoosid näivad tuginevat teatavale tulude suurenemisele. |
| --- | --- |

(13)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,0 %-lt SKPst 2019. aastal 3,8 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk 2,7 %-le SKPst 2021. aastal ja jõuab järk-järgult 2024. aastaks 1,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,3 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 72,6 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, nimelt seoses prognoositust suuremate kuludega (võttes arvesse varasemate aastate suuri aastalõpu kulutusi) ning võimaliku prognoositust väiksema tuluga, kuna prognoosid näivad tuginevat teatavale tulude suurenemisele.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Ungari võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi intensiivravi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 2020. aastal 2,8 % SKPst ja neid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest. Need hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid. On teatatud täiendavatest meetmetest taastumise (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel täpsustatud. Lisaks on Ungari võtnud meetmeid, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,5 % SKPst. Ametiasutused teevad tööd lisameetmetega mahus 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad krediiditagatisprogramme ja valitsuse tagatud laene. 2020. aasta lähenemisprogrammi raames teatatud eelarvemeetmete üldine mõju eelarvele erineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosist, kuna komisjon hindas ja võttis arvesse ainult meetmeid, mis olid piisavalt määratletud. Üldiselt on Ungari võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Kõigi teatatud erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik määratlemine ja vastuvõtmine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Ungari võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi intensiivravi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti suurel määral mõjutatud üksikisikutele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 2020. aastal 2,8 % SKPst ja neid rahastatakse täielikult eelarvekulude ümberpaigutamisest, reservidest ja uutest maksudest. Need hõlmavad tööturu toetamise, ettevõtete maksusoodustuste ja meditsiinilisest eriolukorrast tekkinud kuludega seotud meetmeid. On teatatud täiendavatest meetmetest taastumise (1,4 % SKPst) ja tööturu (0,4 % SKPst) toetamiseks, kuid neid ei ole veel täpsustatud. Lisaks on Ungari võtnud meetmeid, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ja mille mahuks hinnatakse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt 1,5 % SKPst. Ametiasutused teevad tööd lisameetmetega mahus 0,3 % SKPst. Need meetmed hõlmavad krediiditagatisprogramme ja valitsuse tagatud laene. 2020. aasta lähenemisprogrammi raames teatatud eelarvemeetmete üldine mõju eelarvele erineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoosist, kuna komisjon hindas ja võttis arvesse ainult meetmeid, mis olid piisavalt määratletud. Üldiselt on Ungari võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Kõigi teatatud erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik määratlemine ja vastuvõtmine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Ungari valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,2 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,0 %-ni. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Ungari valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,2 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 75,0 %-ni.

| (16) | 14. juunil 2019 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esines 2018. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 14. juunil 2019 Ungarile soovituse, (8) milles soovitatakse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele vastavalt 1,0 % SKPst ja 0,75 % SKPst. 5. detsembril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2019/2172, (9) milles tehti kindlaks, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ning esitas 5. detsembril 2019 muudetud soovituse (10). 5. detsembri 2019. aasta soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt ja võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist 2020. aastal, mis lubab ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, peetakse meetmeid, mille Ungari võttis 5. detsembri 2019. aasta soovituse alusel, tulemuslikuks. |
| --- | --- |

(16)

14. juunil 2019 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Ungaris esines 2018. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 14. juunil 2019 Ungarile soovituse, (8) milles soovitatakse võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,3 % ja 2020. aastal 4,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandamisele vastavalt 1,0 % SKPst ja 0,75 % SKPst. 5. detsembril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2019/2172, (9) milles tehti kindlaks, et Ungari ei olnud võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid, ning esitas 5. detsembril 2019 muudetud soovituse (10). 5. detsembri 2019. aasta soovituses palus nõukogu Ungaril võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2020. aastal 4,7 %, mis vastab 2020. aastal eelarve struktuursele kohandamisele 0,75 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt ja võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist 2020. aastal, mis lubab ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise kohandamiskavast, peetakse meetmeid, mille Ungari võttis 5. detsembri 2019. aasta soovituse alusel, tulemuslikuks.

| (17) | Kuna Ungari kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(17)

Kuna Ungari kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (18) | Valitsus kuulutas 11. märtsil 2020 välja ohuolukorra. 12. märtsil suleti piirid reisijatele, välja arvatud koju tagasi pöörduvate kodanike ja Euroopa Majanduspiirkonnast pärit residentide ning regulaarsete piiriüleste töötajate jaoks. Kaubatransport jäi lubatuks. 16. märtsil 2020 suleti laste alusharidusasutused, koolid ja ülikoolid ning õpet hakati andma veebis. Alates 17. märtsist 2020 tuli mittehädavajalikud poed sulgeda alates kella kolmest päeval ja restoranid võisid pakkuda ainult kaasaostmisteenust. 28. märtsil 2020 kehtestati osaline liikumiskeeld, mille kohaselt võisid inimesed väljuda oma elukohast ainult nõuetekohaselt põhjendatud vajaduse korral ja pidid hoidma teistega distantsi. Enne COVID-19 puhangut hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma. Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 4,9 %. Pärast viiruspuhangut rakendati piirangumeetmeid suhteliselt kiiresti ning ametlike haigusjuhtumite arv on jäänud seni piiratuks. Siiski mõjutab ülemaailmne majanduslangus eeldatavasti eriti suurel määral eksporti, tingituna väga tsükliliste tööstusvaldkondade, näiteks autotööstuse domineerivast rollist. Kahju kannatavad eeldatavasti ka turismi- ja transporditeenused, mida mõjutavad reisipiirangud. Üldiselt prognoositakse, et märtsis algab järsk majanduslangus, millele järgneb majanduse järkjärguline taastumine alates aasta teisest poolest, kuna eeldatavasti hakatakse piirangumeetmeid järk-järgult tühistama. Töötus võib tööturu paindlikkuse tõttu kiiresti suureneda. 2020. aasta majanduslikud näitajad sõltuvad liikumispiirangute kestusest ja majanduspoliitilistest meetmetest. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 7 % ja suureneb seejärel 2021. aastal 6 %. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus kuulutas 11. märtsil 2020 välja ohuolukorra. 12. märtsil suleti piirid reisijatele, välja arvatud koju tagasi pöörduvate kodanike ja Euroopa Majanduspiirkonnast pärit residentide ning regulaarsete piiriüleste töötajate jaoks. Kaubatransport jäi lubatuks. 16. märtsil 2020 suleti laste alusharidusasutused, koolid ja ülikoolid ning õpet hakati andma veebis. Alates 17. märtsist 2020 tuli mittehädavajalikud poed sulgeda alates kella kolmest päeval ja restoranid võisid pakkuda ainult kaasaostmisteenust. 28. märtsil 2020 kehtestati osaline liikumiskeeld, mille kohaselt võisid inimesed väljuda oma elukohast ainult nõuetekohaselt põhjendatud vajaduse korral ja pidid hoidma teistega distantsi. Enne COVID-19 puhangut hakkas Ungari mitmeaastane märkimisväärne majanduskasv järk-järgult aeglustuma. Reaalne SKP kasvas 2019. aastal 4,9 %. Pärast viiruspuhangut rakendati piirangumeetmeid suhteliselt kiiresti ning ametlike haigusjuhtumite arv on jäänud seni piiratuks. Siiski mõjutab ülemaailmne majanduslangus eeldatavasti eriti suurel määral eksporti, tingituna väga tsükliliste tööstusvaldkondade, näiteks autotööstuse domineerivast rollist. Kahju kannatavad eeldatavasti ka turismi- ja transporditeenused, mida mõjutavad reisipiirangud. Üldiselt prognoositakse, et märtsis algab järsk majanduslangus, millele järgneb majanduse järkjärguline taastumine alates aasta teisest poolest, kuna eeldatavasti hakatakse piirangumeetmeid järk-järgult tühistama. Töötus võib tööturu paindlikkuse tõttu kiiresti suureneda. 2020. aasta majanduslikud näitajad sõltuvad liikumispiirangute kestusest ja majanduspoliitilistest meetmetest. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2020. aastal 7 % ja suureneb seejärel 2021. aastal 6 %.

| (19) | Valitsus on teatanud alates märtsi keskpaigast etapiviisilistest meetmetest, et leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Keskpank on võtnud meetmeid, et tagada likviidsust finantssektorile. Muud kodumajapidamiste ja ettevõtete likviidsuse suurendamise meetmed hõlmavad a) ettevõtete ja kodumajapidamiste laenude ning kapitalirendilepingute maksete moratooriumi kuni 31. detsembrini 2020 ning b) tarbijakrediidi intressi ülempiiri kehtestamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Täiendavad meetmed, mis on suunatud peamiselt kriisist kõige enam mõjutatud sektoritele, näiteks turismi- ja teenustesektorile, hõlmavad ajutisi maksuvähendusi ja -vabastusi, investeerimistoetusi, taristu arendamist, subsideeritud ja tagatud laene ning kapitaliprogramme. Valitsus on käivitanud töökohtade säilitamiseks kahte liiki tööturumeetmeid. Lühendatud tööaja kava katab teatavatel tingimustel kuni 70 % kaotatud palgast kolme kuu jooksul ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas töötajate jaoks on ette nähtud spetsiaalne palgatoetus. Valitsus rakendas ühe kvartali võrra kiiremini varem kavandatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja teatas tervishoiusektori töötajate ühekordsest palgalisast. Kuigi eelarvemeetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja säilitada töökohti, on nende ulatus ja hõlmavus enamiku teiste liikmesriikidega võrreldes üldiselt piiratud. Lisaks on neid meetmeid kavas rahastada eelarvepeatükkide vahel toimuvast ümberjaotamisest ja uutest kogutud maksudest ning seega on neil makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast eeldatavasti piiratud mõju. |
| --- | --- |

(19)

Valitsus on teatanud alates märtsi keskpaigast etapiviisilistest meetmetest, et leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Keskpank on võtnud meetmeid, et tagada likviidsust finantssektorile. Muud kodumajapidamiste ja ettevõtete likviidsuse suurendamise meetmed hõlmavad a) ettevõtete ja kodumajapidamiste laenude ning kapitalirendilepingute maksete moratooriumi kuni 31. detsembrini 2020 ning b) tarbijakrediidi intressi ülempiiri kehtestamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Täiendavad meetmed, mis on suunatud peamiselt kriisist kõige enam mõjutatud sektoritele, näiteks turismi- ja teenustesektorile, hõlmavad ajutisi maksuvähendusi ja -vabastusi, investeerimistoetusi, taristu arendamist, subsideeritud ja tagatud laene ning kapitaliprogramme. Valitsus on käivitanud töökohtade säilitamiseks kahte liiki tööturumeetmeid. Lühendatud tööaja kava katab teatavatel tingimustel kuni 70 % kaotatud palgast kolme kuu jooksul ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas töötajate jaoks on ette nähtud spetsiaalne palgatoetus. Valitsus rakendas ühe kvartali võrra kiiremini varem kavandatud sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ja teatas tervishoiusektori töötajate ühekordsest palgalisast. Kuigi eelarvemeetmete eesmärk on toetada ettevõtteid ja säilitada töökohti, on nende ulatus ja hõlmavus enamiku teiste liikmesriikidega võrreldes üldiselt piiratud. Lisaks on neid meetmeid kavas rahastada eelarvepeatükkide vahel toimuvast ümberjaotamisest ja uutest kogutud maksudest ning seega on neil makromajandusliku stabiliseerimise seisukohast eeldatavasti piiratud mõju.

| (20) | Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab eelkõige riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riikliku rahastamise osakaal Ungari tervishoiukulutustes oli liidu keskmisest märgatavalt väiksem. Kuigi rahuldamata meditsiiniliste vajaduste tase on väike, on nende ungarlaste arv, kes peavad ise teenuste eest tasuma, liidu keskmisest suurem, ning need inimesed on üha enam sunnitud pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja täiendavaid investeeringuid ja põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravile juurdepääsul ja parandada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ning eriti suurte takistustega seisavad silmitsi teatavad haavatavad rühmad, näiteks marginaliseeritud romad, aga ka puuetega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud nõudlusšoki tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et hakata nende struktuursete probleemidega tegelema ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(20)

Eri tervisenäitajad olid jätkuvalt enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab eelkõige riskitegurite laialdast esinemist elanikkonnas ja tervishoiuteenuste osutamise piiratud mõju. Riikliku rahastamise osakaal Ungari tervishoiukulutustes oli liidu keskmisest märgatavalt väiksem. Kuigi rahuldamata meditsiiniliste vajaduste tase on väike, on nende ungarlaste arv, kes peavad ise teenuste eest tasuma, liidu keskmisest suurem, ning need inimesed on üha enam sunnitud pöörduma erasektori tervishoiuteenuste osutajate poole. See suurendab Ungari kodumajapidamiste rahaliste raskuste riski, mis avaldab mõju sotsiaalsele võrdsusele ja tervisenäitajatele. On vaja täiendavaid investeeringuid ja põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida ressursside kasutamist tervishoiusüsteemis, vähendada ebavõrdsust ravile juurdepääsul ja parandada ravi kvaliteeti. Ennetava ja esmatasandi arstiabi teenused on alarahastatud ning ei ole kasutatud piisavalt nende potentsiaali parandada tervishoiusüsteemi kvaliteeti, juurdepääsetavust ja tasuvust. Kuigi ametivõimud on hakanud tegutsema selle nimel, et vähendada Ungari tervishoiutöötajate märkimisväärset puudust, takistavad tervishoiutöötajate jaotuse piirkondlikud erinevused jätkuvalt ravile juurdepääsu teatavates piirkondades ning eriti suurte takistustega seisavad silmitsi teatavad haavatavad rühmad, näiteks marginaliseeritud romad, aga ka puuetega inimesed. COVID-19 pandeemiast tervishoiusüsteemidele tekkinud nõudlusšoki tõttu on vaja võtta kiiresti meetmeid, et hakata nende struktuursete probleemidega tegelema ja suurendada Ungari tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet.

| (21) | Puhangul võivad olla märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja tuleb veel hinnata, milline mõju on valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreedil, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %-le. Kriisist väga suurel määral mõjutatud sektorid, kus töötavad väga paindlike töölepingute alusel madala kuni keskmise kvalifikatsiooniga töötajad, moodustavad suure osa Ungari majandusest. Kuni 2020. aasta alguseni paranes üldine tööhõive määr tugeva majanduskasvu tingimustes, kuid sellest ei saanud võrdselt kasu kõik elanikerühmad. Tööhõive erinevused olid liidu keskmisega võrreldes jätkuvalt suured erinevate kvalifikatsioonidega töötajate ning meeste ja naiste vahel, viimasel juhul osaliselt tingituna kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste piiratusest. Ühiskondliku töö programm, mis oli selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, oli vähendamisele vaatamata endiselt ulatuslik. On võimalik tugevdada muid poliitikameetmeid nende sihipärasuse suurendamiseks, et aidata töötutel või majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel tulemuslikult tööd leida või koolitustel osaleda. Töötushüvitiste maksmise kestus on liidu lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis oli isegi majanduslikult soodsates tingimustes palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega tuleb sotsiaalkaitse kavade ja meetmetega kaitsta neid, kellel on oht oma töökoht kaotada, ning füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Lühendatud tööaja kavad, mille puhul saavad töötajad töötamata tundide eest riigilt sissetulekutoetust, on hea meetod tööhõive kaitsmiseks. Pandeemia ajal on lühendatud tööaja kavad kõige tõhusamad siis, kui nende haldamine on lihtne ja kiire ning kui nendes osalemise õigus ei piirdu teatavate sektorite või äritegevuse liikidega. |
| --- | --- |

(21)

Puhangul võivad olla märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja tuleb veel hinnata, milline mõju on valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreedil, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 7,0 %ni ja väheneb 2021. aastal 6,1 %-le. Kriisist väga suurel määral mõjutatud sektorid, kus töötavad väga paindlike töölepingute alusel madala kuni keskmise kvalifikatsiooniga töötajad, moodustavad suure osa Ungari majandusest. Kuni 2020. aasta alguseni paranes üldine tööhõive määr tugeva majanduskasvu tingimustes, kuid sellest ei saanud võrdselt kasu kõik elanikerühmad. Tööhõive erinevused olid liidu keskmisega võrreldes jätkuvalt suured erinevate kvalifikatsioonidega töötajate ning meeste ja naiste vahel, viimasel juhul osaliselt tingituna kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste piiratusest. Ühiskondliku töö programm, mis oli selles osalejate esmasele tööturule siirdumise osas ebatõhus, oli vähendamisele vaatamata endiselt ulatuslik. On võimalik tugevdada muid poliitikameetmeid nende sihipärasuse suurendamiseks, et aidata töötutel või majanduslikult mitteaktiivsetel inimestel tulemuslikult tööd leida või koolitustel osaleda. Töötushüvitiste maksmise kestus on liidu lühim, st maksimaalselt kolm kuud, mis oli isegi majanduslikult soodsates tingimustes palju lühem ajast, mis keskmiselt kulub töö leidmiseks. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega tuleb sotsiaalkaitse kavade ja meetmetega kaitsta neid, kellel on oht oma töökoht kaotada, ning füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Lühendatud tööaja kavad, mille puhul saavad töötajad töötamata tundide eest riigilt sissetulekutoetust, on hea meetod tööhõive kaitsmiseks. Pandeemia ajal on lühendatud tööaja kavad kõige tõhusamad siis, kui nende haldamine on lihtne ja kiire ning kui nendes osalemise õigus ei piirdu teatavate sektorite või äritegevuse liikidega.

| (22) | Kuigi Ungari üldine vaesusolukord enne kriisi paranes, võib see suundumus majanduslanguse ajal kiiresti vastupidiseks pöörduda. Sissetulekute ebavõrdsus viimasel kümnendil suurenes, osaliselt maksu- ja toetussüsteemi muudatuste tõttu. Isegi enne COVID-19 puhangut oli kõrge nii suur materiaalne puudus kui ka materiaalne ja sotsiaalne puudus, eelkõige mitme lapsega kodumajapidamistes ja romade hulgas. Sotsiaaleluruumidena üürile antavate munitsipaalkorterite nappus ja üürilevõtjatele antava rahalise toetuse puudumine takistab liikuvust. Minimaalse toimetulekutoetuse nominaalsumma on jäänud alates 2012. aastast muutumatuks ja on üks liidu väiksemaid. Pandeemia mõjutab eeldatavasti enim haavatavaid rühmi, kellel puudub juurdepääs ravile ja olulistele teenustele ning kes elavad ülerahvastatud kodumajapidamistes. Kui majandus taastub, tuleb võtta meetmeid selliste rühmade aktiivseks muutmiseks ja tööturule integreerimiseks. Haridusnäitajad olid isegi enne kriisi liidu keskmisest madalamad ja neid mõjutas suurel määral õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Haridussüsteemist varakult lahkumise määr oli suur, eriti romadest õpilaste puhul. Haavatavate rühmade vähene osalemine kvaliteetses hariduses on inimkapitali ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamise seisukohast möödalastud võimalus. Õpetajate palk on üks liidu madalamaid. Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele. Ootamatu üleminek distantsõppele suurendab tõenäoliselt ebavõrdsust veelgi. Iga-aastased riiklikud pädevustestid näitavad, et digiõppe abil on paljude õpilasteni keeruline jõuda, kuna neil puuduvad digitaalsed vahendid. Ebasoodsa taustaga õpilastele avaldab distantsõpe negatiivset mõju ka ülerahvastatud kodumajapidamiste ja vanemate madala haridustaseme tõttu. Hariduse digitaliseerimisse tehtud hiljutised ja praegu tehtavad investeeringud on olnud olulised ja neid tuleb jätkata. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi Ungari üldine vaesusolukord enne kriisi paranes, võib see suundumus majanduslanguse ajal kiiresti vastupidiseks pöörduda. Sissetulekute ebavõrdsus viimasel kümnendil suurenes, osaliselt maksu- ja toetussüsteemi muudatuste tõttu. Isegi enne COVID-19 puhangut oli kõrge nii suur materiaalne puudus kui ka materiaalne ja sotsiaalne puudus, eelkõige mitme lapsega kodumajapidamistes ja romade hulgas. Sotsiaaleluruumidena üürile antavate munitsipaalkorterite nappus ja üürilevõtjatele antava rahalise toetuse puudumine takistab liikuvust. Minimaalse toimetulekutoetuse nominaalsumma on jäänud alates 2012. aastast muutumatuks ja on üks liidu väiksemaid. Pandeemia mõjutab eeldatavasti enim haavatavaid rühmi, kellel puudub juurdepääs ravile ja olulistele teenustele ning kes elavad ülerahvastatud kodumajapidamistes. Kui majandus taastub, tuleb võtta meetmeid selliste rühmade aktiivseks muutmiseks ja tööturule integreerimiseks. Haridusnäitajad olid isegi enne kriisi liidu keskmisest madalamad ja neid mõjutas suurel määral õpilaste sotsiaal-majanduslik taust. Haridussüsteemist varakult lahkumise määr oli suur, eriti romadest õpilaste puhul. Haavatavate rühmade vähene osalemine kvaliteetses hariduses on inimkapitali ja sotsiaalse ühtekuuluvuse arendamise seisukohast möödalastud võimalus. Õpetajate palk on üks liidu madalamaid. Kõrgkoolis õppijate väike arv ei ole kooskõlas suure nõudlusega kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele. Ootamatu üleminek distantsõppele suurendab tõenäoliselt ebavõrdsust veelgi. Iga-aastased riiklikud pädevustestid näitavad, et digiõppe abil on paljude õpilasteni keeruline jõuda, kuna neil puuduvad digitaalsed vahendid. Ebasoodsa taustaga õpilastele avaldab distantsõpe negatiivset mõju ka ülerahvastatud kodumajapidamiste ja vanemate madala haridustaseme tõttu. Hariduse digitaliseerimisse tehtud hiljutised ja praegu tehtavad investeeringud on olnud olulised ja neid tuleb jätkata.

| (23) | COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada elutähtsa taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu siseturul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Ungari majandus on väike ja avatud ning seda iseloomustab intensiivne piiriülene kaubavedu. Lisaks sellele töötavad paljud ungarlased välisriikides ja reisivad igal nädalal tööle. Ungari võib ka vajada hooajalisi piiriüleseid töötajaid põllumajanduse valdkonnas. Praegu kehtestatud reisipiirangud võivad põhjustada viivitusi kaupade ja töötajate liikumisel, aga seda võib leevendada piiridel roheliste transpordikoridoride tagamine. |
| --- | --- |

(23)

COVID-19 kriisi kontekstis on eriti oluline tagada elutähtsa taristu toimimine ja kaupade vaba liikumine kogu siseturul, jälgida tarneahelate nõuetekohast toimimist ja tagada see koostöös naaberriikidega. Ungari majandus on väike ja avatud ning seda iseloomustab intensiivne piiriülene kaubavedu. Lisaks sellele töötavad paljud ungarlased välisriikides ja reisivad igal nädalal tööle. Ungari võib ka vajada hooajalisi piiriüleseid töötajaid põllumajanduse valdkonnas. Praegu kehtestatud reisipiirangud võivad põhjustada viivitusi kaupade ja töötajate liikumisel, aga seda võib leevendada piiridel roheliste transpordikoridoride tagamine.

| (24) | Üks kõige rohkem mõjutatud teenustesektoritest on jaemüük ja seda meetmete tõttu, mis takistasid paljude ettevõtete tegevust täielikult või piirasid seda märkimisväärselt. Regulatiivne paindlikkus aitaks jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda. Ungaril on liidus kõige rohkem reguleeritud kutsealasid. Kutsealastel teenustel on oluline osa kriisist väljumisel ja taastumisel. Seetõttu on määrava tähtsusega tagada ladus juurdepääs kutsealadele ja nendega tegelemine, lihtsustades neid reguleerivaid õigusraamistikke ja nendega seotud haldusmenetlusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning mikroettevõtjate (sh üksikpraktiseerijate) jaoks, keda kriis eriti suurel määral mõjutas. Ülioluline on anda ettevõtetele likviidsustoetust laenude ja tagatiste kaudu, keskenduses VKEdele, ning vahendajad peavad jaotama ettevõtetele likviidsustoetust tulemuslikult ja kiiresti. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Need toetusmeetmed aitavad ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. |
| --- | --- |

(24)

Üks kõige rohkem mõjutatud teenustesektoritest on jaemüük ja seda meetmete tõttu, mis takistasid paljude ettevõtete tegevust täielikult või piirasid seda märkimisväärselt. Regulatiivne paindlikkus aitaks jaemüügisektoril pärast COVID-19 pandeemiat taastuda. Ungaril on liidus kõige rohkem reguleeritud kutsealasid. Kutsealastel teenustel on oluline osa kriisist väljumisel ja taastumisel. Seetõttu on määrava tähtsusega tagada ladus juurdepääs kutsealadele ja nendega tegelemine, lihtsustades neid reguleerivaid õigusraamistikke ja nendega seotud haldusmenetlusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning mikroettevõtjate (sh üksikpraktiseerijate) jaoks, keda kriis eriti suurel määral mõjutas. Ülioluline on anda ettevõtetele likviidsustoetust laenude ja tagatiste kaudu, keskenduses VKEdele, ning vahendajad peavad jaotama ettevõtetele likviidsustoetust tulemuslikult ja kiiresti. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. VKEde rahavoogusid võib aidata parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. Need toetusmeetmed aitavad ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki.

| (25) | Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on mõõdukas innovaator. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad aeglaselt ning neid hoogustas peamiselt ettevõtlussektor, mis saab liidus suurimat avaliku sektori toetust. Kuid avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele vähenesid viimase kümnendi jooksul. Investeeringud innovaatilistesse VKEdesse ning ettevõtete, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahelise koostöö tugevdamine suurendavad riigi teadusuuringute ja innovatsiooni võimekust, mida vajatakse COVID-19 kriisi tõttu. Taastumiseks on vaja investeeringuid avaliku sektori teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning toetavat teaduskeskkonda. |
| --- | --- |

(25)

Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on mõõdukas innovaator. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad aeglaselt ning neid hoogustas peamiselt ettevõtlussektor, mis saab liidus suurimat avaliku sektori toetust. Kuid avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele vähenesid viimase kümnendi jooksul. Investeeringud innovaatilistesse VKEdesse ning ettevõtete, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahelise koostöö tugevdamine suurendavad riigi teadusuuringute ja innovatsiooni võimekust, mida vajatakse COVID-19 kriisi tõttu. Taastumiseks on vaja investeeringuid avaliku sektori teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning toetavat teaduskeskkonda.

| (26) | Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ungari riiklikus energia- ja kliimakavas on välja toodud investeeringud, mida vajatakse kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamisega edukaks toimetulekuks. Need investeeringud koos investeeringutega digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele üleminekusse muudavad Ungari majanduse kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, kui riik on kriisist taastunud. Praegu on eluasemesektori energiatõhusus madal, mis tekitab ka õhusaastet. Õhukvaliteedi nõuete korduvad rikkumised mõjutavad tõsiselt tervist ja keskkonda. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Ainult 1 % sisemaisest energia kogutarbimisest põhineb vähese CO2-heitega taastuvatel energiaallikatel ja väga saastava biomassi osakaal on ligikaudu 10 %. Kuigi alguses kasutati päikeseenergia rajatisi vähe, on nende arv kiiresti suurenenud. Ungari kavatseb kooskõlas oma riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgiga tugineda rohkem taastuvatele energiaallikatele, peamiselt päikeseenergiale. Praeguses majandusolukorras võib energiapoliitika tekitada keskkonnasäästlikku majanduskasvu ja aidata majandusel taastuda. Liiklusummikud maanteedel olid kuni COVID-19 pandeemia puhkemiseni kasvav probleem, mis tekitas negatiivset mõju majandusele ning suurendas kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja õhusaastet. Ulatuslikumad kaugtöö võimalused ja atraktiivsem ühistranspordisüsteem aitaksid samuti leevendada transpordi mõju keskkonnale. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid ei anna piisavaid stiimuleid. Peamine jäätmekäitlusmeetod on jätkuvalt prügilasse ladestamine. Jätkuvalt valmistavad muret veekvaliteet ja -varustus. Ungarlaste digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise. Tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Ungaril lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Ungaril seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(26)

Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ungari riiklikus energia- ja kliimakavas on välja toodud investeeringud, mida vajatakse kliimapöörde ja energiasüsteemi ümberkujundamisega edukaks toimetulekuks. Need investeeringud koos investeeringutega digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele üleminekusse muudavad Ungari majanduse kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, kui riik on kriisist taastunud. Praegu on eluasemesektori energiatõhusus madal, mis tekitab ka õhusaastet. Õhukvaliteedi nõuete korduvad rikkumised mõjutavad tõsiselt tervist ja keskkonda. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Ainult 1 % sisemaisest energia kogutarbimisest põhineb vähese CO2-heitega taastuvatel energiaallikatel ja väga saastava biomassi osakaal on ligikaudu 10 %. Kuigi alguses kasutati päikeseenergia rajatisi vähe, on nende arv kiiresti suurenenud. Ungari kavatseb kooskõlas oma riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgiga tugineda rohkem taastuvatele energiaallikatele, peamiselt päikeseenergiale. Praeguses majandusolukorras võib energiapoliitika tekitada keskkonnasäästlikku majanduskasvu ja aidata majandusel taastuda. Liiklusummikud maanteedel olid kuni COVID-19 pandeemia puhkemiseni kasvav probleem, mis tekitas negatiivset mõju majandusele ning suurendas kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja õhusaastet. Ulatuslikumad kaugtöö võimalused ja atraktiivsem ühistranspordisüsteem aitaksid samuti leevendada transpordi mõju keskkonnale. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid ei anna piisavaid stiimuleid. Peamine jäätmekäitlusmeetod on jätkuvalt prügilasse ladestamine. Jätkuvalt valmistavad muret veekvaliteet ja -varustus. Ungarlaste digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise. Tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Ungaril lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Ungaril seda fondi kõige paremini kasutada.

| (27) | 11. märtsil 2020 välja kuulutatud ohuolukorra kestust ei ole eelnevalt kindlaks määratud ja valitsusel on kaalutlusõigus see säilitada või see lõpetada. Valitsuse võetud konkreetsed meetmed kestavad kuni ohuolukorra lõpetamiseni. 30. märtsil 2020 võttis Ungari parlament vastu uue seaduse, mis võimaldab valitsusel tühistada dekreediga mis tahes seaduse. Antud erakorralised volitused näivad olevat ulatuslikumad teistes liikmesriikides kehtestatust, võttes arvesse laialt määratletud volituste ja selge ajalise piirangu puudumise kombineeritud mõju. Neid volitusi kasutades võetud teatavate erakorraliste meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus tekitab küsimusi ning need meetmed takistavad äritegevust ja kahjustavad õiguskeskkonna stabiilsust. Need meetmed hõlmavad tööseadustest erandite tegemise võimaldamist, sõjaväe kontaktametnike saatmist strateegilistesse ettevõtetesse ja ühe börsil noteeritud äriühingu allutamist riigi järelevalve alla. 26. mail 2020 esitas valitsus Ungari parlamendile seaduseelnõu, millega valitsus lõpetaks ohuolukorra ja millega tühistataks ohuolukorra lõppedes 30. märtsi 2020. aasta seadus. Põhiseaduse alusel on ohuolukorra lõpetamise otsuse tegemine valitsuse eesõigus. Asjaomaste erakorraliste meetmete üle tulemusliku järelevalve tagamiseks oleks väga oluline ka kohtute sõltumatuse tugevdamine. |
| --- | --- |

(27)

11. märtsil 2020 välja kuulutatud ohuolukorra kestust ei ole eelnevalt kindlaks määratud ja valitsusel on kaalutlusõigus see säilitada või see lõpetada. Valitsuse võetud konkreetsed meetmed kestavad kuni ohuolukorra lõpetamiseni. 30. märtsil 2020 võttis Ungari parlament vastu uue seaduse, mis võimaldab valitsusel tühistada dekreediga mis tahes seaduse. Antud erakorralised volitused näivad olevat ulatuslikumad teistes liikmesriikides kehtestatust, võttes arvesse laialt määratletud volituste ja selge ajalise piirangu puudumise kombineeritud mõju. Neid volitusi kasutades võetud teatavate erakorraliste meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus tekitab küsimusi ning need meetmed takistavad äritegevust ja kahjustavad õiguskeskkonna stabiilsust. Need meetmed hõlmavad tööseadustest erandite tegemise võimaldamist, sõjaväe kontaktametnike saatmist strateegilistesse ettevõtetesse ja ühe börsil noteeritud äriühingu allutamist riigi järelevalve alla. 26. mail 2020 esitas valitsus Ungari parlamendile seaduseelnõu, millega valitsus lõpetaks ohuolukorra ja millega tühistataks ohuolukorra lõppedes 30. märtsi 2020. aasta seadus. Põhiseaduse alusel on ohuolukorra lõpetamise otsuse tegemine valitsuse eesõigus. Asjaomaste erakorraliste meetmete üle tulemusliku järelevalve tagamiseks oleks väga oluline ka kohtute sõltumatuse tugevdamine.

| (28) | Sotsiaalpartnerid ei ole viimastel aastatel poliitilistes algatustes ja poliitika rakendamisel piisavalt osalenud, mis on nõrgendanud poliitikakujundamise kvaliteeti ja prognoositavust ning suurendanud poliitiliste vigade tegemise võimalust. Konsultatsioone ja mõjuhinnanguid on korduvalt välditud, kohaldades seadusandlikke erimenetlusi, näiteks üksikliikmete eelnõusid ja kiirmenetlusi. Sidusrühmade osalemist on praeguse valitsuse dekreetide alusel valitsemise süsteemi ajal veelgi nõrgendatud, eelkõige võttes arvesse valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreeti, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust. |
| --- | --- |

(28)

Sotsiaalpartnerid ei ole viimastel aastatel poliitilistes algatustes ja poliitika rakendamisel piisavalt osalenud, mis on nõrgendanud poliitikakujundamise kvaliteeti ja prognoositavust ning suurendanud poliitiliste vigade tegemise võimalust. Konsultatsioone ja mõjuhinnanguid on korduvalt välditud, kohaldades seadusandlikke erimenetlusi, näiteks üksikliikmete eelnõusid ja kiirmenetlusi. Sidusrühmade osalemist on praeguse valitsuse dekreetide alusel valitsemise süsteemi ajal veelgi nõrgendatud, eelkõige võttes arvesse valitsuse 18. märtsi 2020. aasta dekreeti, millega lubatakse kahepoolsel kokkuleppel erandeid tööseadustikust.

| (29) | Konkurentsi puudumine riigihangete valdkonnas on jätkuvalt oluline probleem, kuna hangete ulatuslikum konkurentsile avamine on kriisiga toimetulekuks, väikeettevõtjate sektori taastamiseks ja majandusele uue hoo andmiseks peamine lahendus. Hoolimata uutest seadusandlikest muudatustest ja riigihangete puhul digitehnoloogiale üleminekust on peaaegu poolte avalike pakkumismenetluste tulemuseks ühe pakkumusega menetlus. Ühe pakkumusega menetluste suur arv õõnestab riigihankesüsteemi tulemuslikkust. Riigihankevaldkonna professionaalsemaks muutmine võib aidata parandada vastavust liidu normidele ja võimaldada strateegilisi hankeid. Komisjoni auditite käigus, mis käsitlesid liidu kaasrahastatud projektidega seotud ja viimastel aastatel korraldatud riigihankeid, tehti kindlaks süsteemsed puudused ja riigihangete kontrolli süsteemi nõrkused. 2019. aastal kehtestas komisjon Ungarile nende puuduste tõttu ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

(29)

Konkurentsi puudumine riigihangete valdkonnas on jätkuvalt oluline probleem, kuna hangete ulatuslikum konkurentsile avamine on kriisiga toimetulekuks, väikeettevõtjate sektori taastamiseks ja majandusele uue hoo andmiseks peamine lahendus. Hoolimata uutest seadusandlikest muudatustest ja riigihangete puhul digitehnoloogiale üleminekust on peaaegu poolte avalike pakkumismenetluste tulemuseks ühe pakkumusega menetlus. Ühe pakkumusega menetluste suur arv õõnestab riigihankesüsteemi tulemuslikkust. Riigihankevaldkonna professionaalsemaks muutmine võib aidata parandada vastavust liidu normidele ja võimaldada strateegilisi hankeid. Komisjoni auditite käigus, mis käsitlesid liidu kaasrahastatud projektidega seotud ja viimastel aastatel korraldatud riigihankeid, tehti kindlaks süsteemsed puudused ja riigihangete kontrolli süsteemi nõrkused. 2019. aastal kehtestas komisjon Ungarile nende puuduste tõttu ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses finantskorrektsioone.

| (30) | Agressiivse maksuplaneerimise kõrvaldamine on määrava tähtsusega, et suurendada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Ungari on võtnud agressiivse maksuplaneerimise vastu meetmeid, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja kokkulepitud Euroopa algatusi, kuid see, et Ungaris ei peeta makse kinni offshore-finantskeskustesse väljuva tulu pealt, võib võimaldada suunata tulu liidust välja, ilma et selle pealt makstaks õiglaseid makse. Kuigi väljuvad tuluvood, näiteks offshore-finantskeskustesse suunatud litsentsitasud, intressid ja dividendid, olid aastatel 2013–2017 suhteliselt väikesed, on Ungaris registreeritud eriotstarbeliste üksuste kaudu toimuv volatiilne ja suhteliselt suur kapitali sisse- ja väljavoog, mis osutab agressiivse maksuplaneerimisega soetud võimalikule haavatavusele. |
| --- | --- |

(30)

Agressiivse maksuplaneerimise kõrvaldamine on määrava tähtsusega, et suurendada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Ungari on võtnud agressiivse maksuplaneerimise vastu meetmeid, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja kokkulepitud Euroopa algatusi, kuid see, et Ungaris ei peeta makse kinni offshore-finantskeskustesse väljuva tulu pealt, võib võimaldada suunata tulu liidust välja, ilma et selle pealt makstaks õiglaseid makse. Kuigi väljuvad tuluvood, näiteks offshore-finantskeskustesse suunatud litsentsitasud, intressid ja dividendid, olid aastatel 2013–2017 suhteliselt väikesed, on Ungaris registreeritud eriotstarbeliste üksuste kaudu toimuv volatiilne ja suhteliselt suur kapitali sisse- ja väljavoog, mis osutab agressiivse maksuplaneerimisega soetud võimalikule haavatavusele.

| (31) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(31)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (32) | Korruptsioon, juurdepääs avaliku sektori teabele ja meediavabadus olid problemaatilised ka enne kriisi. Need valdkonnad võivad ohuolukorras veelgi kannatada, kuna kontrollimehhanismid on muutunud nõrgemaks. Uurimine ja süüdistuste esitamine näib olevat Ungaris vähem tulemuslik kui teistes liikmesriikides. Ei ole võetud otsusekindlaid süstemaatilisi meetmeid kõrgetasemelise korruptsiooni eest süüdistuste esitamiseks. Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Teabele juurdepääsu piirangud takistavad jätkuvalt korruptsioonivastast võitlust. Avaliku sektori teabele juurdepääsu takistamine võib takistada kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel kasutada oma põhiseaduslikke õigusi. |
| --- | --- |

(32)

Korruptsioon, juurdepääs avaliku sektori teabele ja meediavabadus olid problemaatilised ka enne kriisi. Need valdkonnad võivad ohuolukorras veelgi kannatada, kuna kontrollimehhanismid on muutunud nõrgemaks. Uurimine ja süüdistuste esitamine näib olevat Ungaris vähem tulemuslik kui teistes liikmesriikides. Ei ole võetud otsusekindlaid süstemaatilisi meetmeid kõrgetasemelise korruptsiooni eest süüdistuste esitamiseks. Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Teabele juurdepääsu piirangud takistavad jätkuvalt korruptsioonivastast võitlust. Avaliku sektori teabele juurdepääsu takistamine võib takistada kodanikel ja valitsusvälistel organisatsioonidel kasutada oma põhiseaduslikke õigusi.

| (33) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Ungari kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Ungari kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (34) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Ungarile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ungari majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Ungarile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ungari eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (35) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Ungaril võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tegeleda tervishoiutöötajate puuduse probleemiga ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodetega ja taristu tervishoiusüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks. Parandada kvaliteetse ennetava ja esmatasandi arstiabi juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kaitsta tööhõivet tõhustatud lühendatud tööajaga töötamise kavade ja tulemuslike aktiivse tööturupoliitika meetmete abil ning pikendada töötushüvitiste kestust. Parandada sotsiaalabi piisavust ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele ja kvaliteetsele haridusele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada VKEdele likviidsustoetus. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja-kasutamisele, säästvale transpordile, veemajandusele ja jäätmekäitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning koolidele digitaristu tagamisele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tagada, et erakorralised meetmed on rangelt proportsionaalsed, ajaliselt piiratud, kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega ning ei takista äritegevust ega kahjusta õiguskeskkonna stabiilsust. Tagada sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade tulemuslik kaasamine poliitikakujundamisse. Suurendada konkurentsi riigihangetes. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tugevdada maksusüsteemi agressiivse maksuplaneerimise ohu vastu. |
| --- | --- |

5.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 101.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 210, 21.6.2019, lk 4).

8

(9)  ELT L 329, 19.12.2019, lk 91.

9

(10)  Nõukogu 5. detsembri 2019. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Ungaris märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 420, 13.12.2019, lk 1).

10

(11)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

11

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/116

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/18)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Malta kohta. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Malta edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Malta kohta. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Malta edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Maltat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Maltat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | Malta esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Malta esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(10)

Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (11) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 7,5 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,6 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 43,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 54,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(11)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 7,5 % SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 3,6 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 43,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 54,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (12) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Malta võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,1 % SKPst. Meetmete seas on palgalisad raskustes olevatele sektoritele, tervishoiusuutlikkuse suurendamine ja COVID-19ga seotud sotsiaalmeetmed. Lisaks on Malta teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. 2020. aasta stabiilsusprogrammis esitatud hinnangu kohaselt võimaldavad valitsuse tagatised pankadel suurendada äriühingutele antavate uute laenude mahtu kuni 6,1 %ni SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid. 2020. aasta stabiilsusprogrammis kinnitatakse ühtlasi varasemaid teateid maksustamise edasilükkamisest üksikisiku ja äriühingu tulumaksu, käibemaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete puhul. Üldiselt on Malta võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(12)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Malta võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,1 % SKPst. Meetmete seas on palgalisad raskustes olevatele sektoritele, tervishoiusuutlikkuse suurendamine ja COVID-19ga seotud sotsiaalmeetmed. Lisaks on Malta teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. 2020. aasta stabiilsusprogrammis esitatud hinnangu kohaselt võimaldavad valitsuse tagatised pankadel suurendada äriühingutele antavate uute laenude mahtu kuni 6,1 %ni SKPst. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid. 2020. aasta stabiilsusprogrammis kinnitatakse ühtlasi varasemaid teateid maksustamise edasilükkamisest üksikisiku ja äriühingu tulumaksu, käibemaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete puhul. Üldiselt on Malta võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (13) | Kui poliitikat ei muudeta, on Malta valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –2,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(13)

Kui poliitikat ei muudeta, on Malta valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –2,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (14) | Kuna Malta kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Malta kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (15) | COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võttis Malta tulemusliku tervishoiualase teavituskampaania abil piirangumeetmeid, kehtestades füüsilise isolatsiooni ja karantiinimeetmed, järelevalve ning ulatusliku testimise ja kontaktide jälgimise. Malta ametiasutused on teinud tööd ka haiglate, sealhulgas intensiivravile spetsialiseerunud haiglate suutlikkuse suurendamiseks. Isikukaitsevahendid soetatakse otse riiklikul tasandil. Malta on ühinenud ka liidu ühise hankemenetlusega isikukaitsevahendite, laborireaktiivide, testimisvahendite ja hingamisaparaatide hankimiseks. Mis puutub ravimitesse ja toimeainetesse, jälgib Malta aktiivselt olukorda, et teha kindlaks võimalikud nappused ja neid ennetada ning võtta viivitamata parandusmeetmeid, eelkõige juhuks, kui ravimeid või toimeaineid tavaliselt tarnivad riigid sulgevad oma piirid. 12. mail 2020 kiitis komisjon heaks 11,5 miljoni euro suuruse abikava, et toetada investeerimist COVID-19ga seotud toodete, sealhulgas vaktsiinide, haigla- ja meditsiiniseadmete, ka hingamisaparaatide, kaitseriietuse ja -vahendite tootmisse. Samuti on meditsiinilist personali tulemuslikult ümber paigutatud ja ümber õpetatud. Rahvatervise spetsialistid, kes töötasid varem mitmesugustel ametikohtadel reguleerivates asutustes ja ministeeriumides, on saanud täiesti uued ülesanded ja paigutatud ümber, et pandeemiale paremini reageerida. |
| --- | --- |

(15)

COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võttis Malta tulemusliku tervishoiualase teavituskampaania abil piirangumeetmeid, kehtestades füüsilise isolatsiooni ja karantiinimeetmed, järelevalve ning ulatusliku testimise ja kontaktide jälgimise. Malta ametiasutused on teinud tööd ka haiglate, sealhulgas intensiivravile spetsialiseerunud haiglate suutlikkuse suurendamiseks. Isikukaitsevahendid soetatakse otse riiklikul tasandil. Malta on ühinenud ka liidu ühise hankemenetlusega isikukaitsevahendite, laborireaktiivide, testimisvahendite ja hingamisaparaatide hankimiseks. Mis puutub ravimitesse ja toimeainetesse, jälgib Malta aktiivselt olukorda, et teha kindlaks võimalikud nappused ja neid ennetada ning võtta viivitamata parandusmeetmeid, eelkõige juhuks, kui ravimeid või toimeaineid tavaliselt tarnivad riigid sulgevad oma piirid. 12. mail 2020 kiitis komisjon heaks 11,5 miljoni euro suuruse abikava, et toetada investeerimist COVID-19ga seotud toodete, sealhulgas vaktsiinide, haigla- ja meditsiiniseadmete, ka hingamisaparaatide, kaitseriietuse ja -vahendite tootmisse. Samuti on meditsiinilist personali tulemuslikult ümber paigutatud ja ümber õpetatud. Rahvatervise spetsialistid, kes töötasid varem mitmesugustel ametikohtadel reguleerivates asutustes ja ministeeriumides, on saanud täiesti uued ülesanded ja paigutatud ümber, et pandeemiale paremini reageerida.

| (16) | Malta valitsus on toetanud ettevõtjaid rahaeraldistega kaugtöösse ja subsiidiumitega kohustuslikus karantiinis töötajatele. Ühtlasi on valitsus pakkunud ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele tagatisi ja maksustamise edasilükkamist. Täistööajaga töötajatel, kes töötavad jaekaubanduse, hulgimüügi, turismi ja majutuse valdkonnas tegutsevates ja COVID-19 pandeemia tõttu rängalt kannatanud ettevõtetes või sektorites, mis pidid rahvatervise ülema korraldusel tegevuse ajutiselt peatama, on õigus saada kuni viie päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Vähem kannatanud sektorite töötajatel on õigus saada ühe või kahe päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Valitsus on teatanud ka toetusest puuetega inimestele, lastega peredele, kus mõlemal vanemal on töökoht ja kumbki ei saa teha kaugtööd, töötajatele, kes on kaotanud töö praeguse kriisi tõttu, ning töötutele, kes elavad üüritud eluruumides. Lisaks rahastab valitsus kuni 2,5 protsendipunkti ulatuses COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtjate pangalaenude intressimäärasid. |
| --- | --- |

(16)

Malta valitsus on toetanud ettevõtjaid rahaeraldistega kaugtöösse ja subsiidiumitega kohustuslikus karantiinis töötajatele. Ühtlasi on valitsus pakkunud ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele tagatisi ja maksustamise edasilükkamist. Täistööajaga töötajatel, kes töötavad jaekaubanduse, hulgimüügi, turismi ja majutuse valdkonnas tegutsevates ja COVID-19 pandeemia tõttu rängalt kannatanud ettevõtetes või sektorites, mis pidid rahvatervise ülema korraldusel tegevuse ajutiselt peatama, on õigus saada kuni viie päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Vähem kannatanud sektorite töötajatel on õigus saada ühe või kahe päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Valitsus on teatanud ka toetusest puuetega inimestele, lastega peredele, kus mõlemal vanemal on töökoht ja kumbki ei saa teha kaugtööd, töötajatele, kes on kaotanud töö praeguse kriisi tõttu, ning töötutele, kes elavad üüritud eluruumides. Lisaks rahastab valitsus kuni 2,5 protsendipunkti ulatuses COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtjate pangalaenude intressimäärasid.

| (17) | Malta tervishoiusüsteem annab häid tervisealaseid tulemusi. COVID-19 pandeemia on aga seadnud Malta riikliku tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Jõupingutused tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, et COVID-19 laadi pandeemiliste kriisidega tõhusalt toime tulla, aitaksid suurendada ka süsteemi vastupanuvõimet. Erilist jälgimist vajavad järgmised valdkonnad: a) üha suurem sõltuvus sisserännanud õdedest aktiivravis ja pikaajalises hoolduses ning vananevatest eraviisil praktiseerivatest üldarstidest; b) raskused uute ja innovatiivsete ravimite kättesaadavaks tegemisel; c) suured omaosaluskulud esmatasandi arstiabile, ambulatoorsele ravile ja teatavatele ravimitele; d) teatavat laadi ambulatoorse ravi ootejärjekorrad, mis on pidevalt pikad ja viimasel ajal veel pikemaks muutunud. Veel üks keskse tähtsusega prioriteet on teenuste osutamise ümbersuunamine haiglatest esmatasandi tervishoidu. |
| --- | --- |

(17)

Malta tervishoiusüsteem annab häid tervisealaseid tulemusi. COVID-19 pandeemia on aga seadnud Malta riikliku tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Jõupingutused tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, et COVID-19 laadi pandeemiliste kriisidega tõhusalt toime tulla, aitaksid suurendada ka süsteemi vastupanuvõimet. Erilist jälgimist vajavad järgmised valdkonnad: a) üha suurem sõltuvus sisserännanud õdedest aktiivravis ja pikaajalises hoolduses ning vananevatest eraviisil praktiseerivatest üldarstidest; b) raskused uute ja innovatiivsete ravimite kättesaadavaks tegemisel; c) suured omaosaluskulud esmatasandi arstiabile, ambulatoorsele ravile ja teatavatele ravimitele; d) teatavat laadi ambulatoorse ravi ootejärjekorrad, mis on pidevalt pikad ja viimasel ajal veel pikemaks muutunud. Veel üks keskse tähtsusega prioriteet on teenuste osutamise ümbersuunamine haiglatest esmatasandi tervishoidu.

| (18) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 5,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 4,4 %ni. Selleks et leevendada kriisi tõsist mõju tööhõivele, võttis Malta sotsiaalpartneritega konsulteerides erakorralisi meetmeid, et vältida koondamisi, eelistades selle asemel lühendatud tööaega. Püsivama lühendatud tööaja korra vastuvõtmine kaitseks ka töökohti majanduse järkjärgulisel taastumisel. Ülioluline on tagada kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele piisav toetus ja juurdepääs sotsiaalkaitsele ning arvestada töötuse võimalikku pikemat kestust. Malta sotsiaalkaitsesüsteem peab ühtlasi tagama võõrtöötajate piisava toetamise alternatiivse töö leidmisel, nende töölubade säilitamise, kui see on võimalik, ja juurdepääsu muudele sotsiaalteenustele. Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaal on suhteliselt suur ja olukorda raskendab koolist väljalangenute suur osakaal. Praegune kriis võib suurendada oskuste nappust mõnes sektoris ja kujundada ümber vajadused oskuste järele mõnes muus sektoris. See muudab töötajate oskuste kaardistamise ja ümberõppe veelgi tähtsamaks, eelkõige digitaalsete ja keskkonnasäästlike kutseoskuste puhul. Malta on teinud viimasel ajal hariduse ja koolituse valdkonnas edusamme, kuid palju probleeme on endiselt lahendamata, sealhulgas ebapiisavalt omandatud põhioskustega õpilaste suur osakaal. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 5,9 %ni ja väheneb 2021. aastal 4,4 %ni. Selleks et leevendada kriisi tõsist mõju tööhõivele, võttis Malta sotsiaalpartneritega konsulteerides erakorralisi meetmeid, et vältida koondamisi, eelistades selle asemel lühendatud tööaega. Püsivama lühendatud tööaja korra vastuvõtmine kaitseks ka töökohti majanduse järkjärgulisel taastumisel. Ülioluline on tagada kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele piisav toetus ja juurdepääs sotsiaalkaitsele ning arvestada töötuse võimalikku pikemat kestust. Malta sotsiaalkaitsesüsteem peab ühtlasi tagama võõrtöötajate piisava toetamise alternatiivse töö leidmisel, nende töölubade säilitamise, kui see on võimalik, ja juurdepääsu muudele sotsiaalteenustele. Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaal on suhteliselt suur ja olukorda raskendab koolist väljalangenute suur osakaal. Praegune kriis võib suurendada oskuste nappust mõnes sektoris ja kujundada ümber vajadused oskuste järele mõnes muus sektoris. See muudab töötajate oskuste kaardistamise ja ümberõppe veelgi tähtsamaks, eelkõige digitaalsete ja keskkonnasäästlike kutseoskuste puhul. Malta on teinud viimasel ajal hariduse ja koolituse valdkonnas edusamme, kuid palju probleeme on endiselt lahendamata, sealhulgas ebapiisavalt omandatud põhioskustega õpilaste suur osakaal.

| (19) | COVID-19 kriis on muutnud ettevõtjatele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtu Malta jaoks üheks pakiliseks prioriteediks. Tähtis on tagada pidev krediidivoog ja juurdepääs rahastamisele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele enim mõjutatud sektorites. Pangandussüsteemil on tähtis roll likviidsusmeetmete tulemuslikul rakendamisel, andes laene ja suunates riigigarantiisid ning loobudes sellega kriisieelsest konservatiivsest lähenemisviisist laenutegevusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 kriis on muutnud ettevõtjatele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtu Malta jaoks üheks pakiliseks prioriteediks. Tähtis on tagada pidev krediidivoog ja juurdepääs rahastamisele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele enim mõjutatud sektorites. Pangandussüsteemil on tähtis roll likviidsusmeetmete tulemuslikul rakendamisel, andes laene ja suunates riigigarantiisid ning loobudes sellega kriisieelsest konservatiivsest lähenemisviisist laenutegevusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

| (20) | Majanduse taastumise toetamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Taastumist toetavad investeeringud annavad võimaluse suunata Malta majandus kestlikumale arenguteele. Malta üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab suuri era- ja avaliku sektori investeeringuid pika aja vältel. Investeerimine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mida on kirjeldatud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning muude negatiivsete keskkonnaalaste välismõjudega tegelemisse, eelkõige sellistes sektorites nagu ehitus ja transport, võib aidata saavutada nii majanduse taastumise kui ka kestlikkuse eesmärki. Olemasolevate hoonete renoveerimise toetamine ja sihipärased koolituskavad aitavad parandada hoonete energiatõhusust. Täiendavad investeeringud säästvasse transporti võivad tagada elujõulised alternatiivid sõiduautode kasutamisele. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Maltal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, nagu on kirjeldatud 2020. aasta riigiaruande D lisas. See võimaldaks Maltal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Majanduse taastumise toetamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Taastumist toetavad investeeringud annavad võimaluse suunata Malta majandus kestlikumale arenguteele. Malta üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab suuri era- ja avaliku sektori investeeringuid pika aja vältel. Investeerimine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mida on kirjeldatud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning muude negatiivsete keskkonnaalaste välismõjudega tegelemisse, eelkõige sellistes sektorites nagu ehitus ja transport, võib aidata saavutada nii majanduse taastumise kui ka kestlikkuse eesmärki. Olemasolevate hoonete renoveerimise toetamine ja sihipärased koolituskavad aitavad parandada hoonete energiatõhusust. Täiendavad investeeringud säästvasse transporti võivad tagada elujõulised alternatiivid sõiduautode kasutamisele. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Maltal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, nagu on kirjeldatud 2020. aasta riigiaruande D lisas. See võimaldaks Maltal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (21) | Suurem rõhuasetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ning nende parem lõimimine ettevõtluskeskkonda toetab Malta teadmistepõhise majandusmudeli kestlikkust. Malta on kodanikele ja ettevõtjatele välja töötanud e-valitsuse teenused, sealhulgas rea mobiilirakendusi. Nende kasutuselevõtt üldsuse seas on aga seni aeglane. Selleks et hõlbustada majanduse üleminekut digitehnoloogiale, on väga tähtis julgustada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama digitaalseid avalikke teenuseid. |
| --- | --- |

(21)

Suurem rõhuasetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ning nende parem lõimimine ettevõtluskeskkonda toetab Malta teadmistepõhise majandusmudeli kestlikkust. Malta on kodanikele ja ettevõtjatele välja töötanud e-valitsuse teenused, sealhulgas rea mobiilirakendusi. Nende kasutuselevõtt üldsuse seas on aga seni aeglane. Selleks et hõlbustada majanduse üleminekut digitehnoloogiale, on väga tähtis julgustada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama digitaalseid avalikke teenuseid.

| (22) | Malta areng rahvusvahelise suunitlusega teenindussektori suunas ja spetsialiseerumine kaughasartmängudele, virtuaalvaradele ning kodakondsuse ja residentsuse kavadele aitab küll kaasa majanduskasvule, kuid muudab Malta vastuvõtlikuks rahapesuriskidele, mida ei ole seni maandatud. Nende riskide ennetamiseks ja maandamiseks on võetud meetmeid, millega tugevdatakse rahapesuvastase tegevuse juhi rolli. Tõhustatud on ka koostööd teiste pädevate asutustega. Murettekitav on aga Malta finantsteenuste ameti tava tellida järelevalveülesannete täitmiseks erakonsultant. Jätkuvalt on puudusi rahapesu uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Maltal litsentsitud rahvusvahelise suunitlusega finantsettevõtete riikliku järelevalve tõhustamine tugevdaks üldist juhtimisraamistikku. Kindlustussektoris on väga tähtis riiklike ja välismaiste järelevalve teostajate koostöö. Arenguruumi on ka kolmandate riikide pangafiliaalide järelevalve tõhustamise ning pankade riskipõhise lähenemisviisi ja riskijuhtimise piisavuse hindamise juures. |
| --- | --- |

(22)

Malta areng rahvusvahelise suunitlusega teenindussektori suunas ja spetsialiseerumine kaughasartmängudele, virtuaalvaradele ning kodakondsuse ja residentsuse kavadele aitab küll kaasa majanduskasvule, kuid muudab Malta vastuvõtlikuks rahapesuriskidele, mida ei ole seni maandatud. Nende riskide ennetamiseks ja maandamiseks on võetud meetmeid, millega tugevdatakse rahapesuvastase tegevuse juhi rolli. Tõhustatud on ka koostööd teiste pädevate asutustega. Murettekitav on aga Malta finantsteenuste ameti tava tellida järelevalveülesannete täitmiseks erakonsultant. Jätkuvalt on puudusi rahapesu uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Maltal litsentsitud rahvusvahelise suunitlusega finantsettevõtete riikliku järelevalve tõhustamine tugevdaks üldist juhtimisraamistikku. Kindlustussektoris on väga tähtis riiklike ja välismaiste järelevalve teostajate koostöö. Arenguruumi on ka kolmandate riikide pangafiliaalide järelevalve tõhustamise ning pankade riskipõhise lähenemisviisi ja riskijuhtimise piisavuse hindamise juures.

| (23) | Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi algatusi, kuid residentidest välismaiste äriühingute kohtlemine ning investeerimist ja kodakondsust või residentsust ühendavad programmid, milles isegi ei nõuta, et isik oleks Malta maksuresident, kujutavad endast topeltmaksuvabastuse riski nii äriühingute kui ka üksikisikute puhul. |
| --- | --- |

(23)

Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduv mõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi algatusi, kuid residentidest välismaiste äriühingute kohtlemine ning investeerimist ja kodakondsust või residentsust ühendavad programmid, milles isegi ei nõuta, et isik oleks Malta maksuresident, kujutavad endast topeltmaksuvabastuse riski nii äriühingute kui ka üksikisikute puhul.

| (24) | Maltal on raskusi ka institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega korruptsiooni tõkestamisel. Malta on teatanud reformidest, mille eesmärk on tõhustada korruptsiooni uurimist ja selle eest vastutusele võtmist, ning konsulteerib kohtusüsteemi reformi osas asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige Veneetsia komisjoniga. Kõigi nende reformide lõpuleviimiseks ja ellurakendamiseks tuleb võtta konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

(24)

Maltal on raskusi ka institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega korruptsiooni tõkestamisel. Malta on teatanud reformidest, mille eesmärk on tõhustada korruptsiooni uurimist ja selle eest vastutusele võtmist, ning konsulteerib kohtusüsteemi reformi osas asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige Veneetsia komisjoniga. Kõigi nende reformide lõpuleviimiseks ja ellurakendamiseks tuleb võtta konkreetseid meetmeid.

| (25) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (26) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Malta kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Malta kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (27) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Malta tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(27)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Malta tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (28) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Maltale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Maltale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (29) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Maltal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet seoses tervishoiutöötajate, elutähtsate meditsiinitoodete ja esmatasandi tervishoiuga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kindlustada lühendatud tööajaga töötamise korda ja tagada piisav töötuskaitse kõigile töötajatele. Parandada hariduse ja oskuste arendamise kvaliteeti ja kaasavust. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada kahju kannatanud ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele likviidsustoetuse tõhus kasutuselevõtt. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transpordile, jäätmekäitlusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Viia lõpule reformid, millega kõrvaldatakse praegused puudujäägid institutsioonilises suutlikkuses ja juhtimises, et suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Jätkata jõupingutusi rahapesuriskide asjakohaseks hindamiseks ja leevendamiseks ning rahapesuvastase raamistiku tulemusliku jõustamise tagamiseks. Käsitleda kiiremas korras maksusüsteemi elemente, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist üksikisikute ja hargmaiste ettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 107.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/122

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/19)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Madalmaade kohta. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Madalmaade edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab tasakaalustamatust suur erasektori võlakoormus ja suur jooksevkonto ülejääk, millel on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Madalmaade kohta. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Madalmaade edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab tasakaalustamatust suur erasektori võlakoormus ja suur jooksevkonto ülejääk, millel on piiriülene mõju.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Madalmaid julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Madalmaid julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | Madalmaad esitasid 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaad esitasid 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (10) | Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaade suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (11) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal väheneb 0,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2023. aastal väheneb ülejääk prognooside kohaselt 0,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt vähenema 2020. aastal 46,3 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik ja 2020. aasta stabiilsusprogrammis ei võeta arvesse märkimisväärset hulka meetmeid, millest Madalmaad teatasid COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Kevadine eelarve seletuskiri (7) sisaldab ajakohastatud eelarveprognoose. Kevadise eelarve seletuskirja kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon 2020. aastal halvenema puudujäägini 11,8 % SKPst ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal suurenema 65,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(11)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 1,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal väheneb 0,1 %-le SKPst 2020. aastal. 2023. aastal väheneb ülejääk prognooside kohaselt 0,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48,6 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt vähenema 2020. aastal 46,3 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik ja 2020. aasta stabiilsusprogrammis ei võeta arvesse märkimisväärset hulka meetmeid, millest Madalmaad teatasid COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Kevadine eelarve seletuskiri (7) sisaldab ajakohastatud eelarveprognoose. Kevadise eelarve seletuskirja kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon 2020. aastal halvenema puudujäägini 11,8 % SKPst ning valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal suurenema 65,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (12) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Madalmaad võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja kevadise eelarve seletuskirja kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,7 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, hädaabi raskustes sektoritele, sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Lisaks on Madalmaad teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst) ja laenutagatisi (1,8 % SKPst). Üldiselt on Madalmaade võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(12)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Madalmaad võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi ja kevadise eelarve seletuskirja kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,7 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tõhustamist, hädaabi raskustes sektoritele, sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele ja töötajatele. Lisaks on Madalmaad teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Need meetmed hõlmavad äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst) ja laenutagatisi (1,8 % SKPst). Üldiselt on Madalmaade võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (13) | Kui poliitikat ei muudeta, on Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,3 % SKPst ja 2021. aastal –3,5 % SKPst. Kevadises eelarve seletuskirjas sisalduvate ja komisjoni prognooside 5,5 protsendipunkti suurune erinevus on tingitud sellest, et erinevalt on arvesse võetud maksude tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst), mida komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis ei ole märgitud 2020. aastal tulusid vähendavana. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 62,1 %-le ja 2021. aastal 57,6 %-le SKPst. |
| --- | --- |

(13)

Kui poliitikat ei muudeta, on Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,3 % SKPst ja 2021. aastal –3,5 % SKPst. Kevadises eelarve seletuskirjas sisalduvate ja komisjoni prognooside 5,5 protsendipunkti suurune erinevus on tingitud sellest, et erinevalt on arvesse võetud maksude tasumise edasilükkamist (4,6 % kuni 5,9 % SKPst), mida komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis ei ole märgitud 2020. aastal tulusid vähendavana. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 62,1 %-le ja 2021. aastal 57,6 %-le SKPst.

| (14) | Kuna Madalmaad kavatsesid 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Madalmaad kavatsesid 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (15) | Pärast viimastel aastatel toimunud tugevat kasvu on COVID-19 pandeemia kuue järjestikuse aasta pikkuse majanduskasvu Madalmaades järsult lõpetanud. Käesoleval aastal peaks Madalmaade majandus kogema kõige järsemat langust riigi sõjajärgses ajaloos. Eeldatakse, et kõik nõudluse komponendid, välja arvatud avaliku sektori tarbimine, kahanevad sel aastal järsult, ning majandustegevuse langust prognoositakse teise kvartalisse. 2021. aastal taastub majandus tõenäoliselt kasvutrendist tunduvalt kiiremini, mis kajastab majandustegevuse järkjärgulist normaliseerumist ning sisenõudluse ja ülemaailmse kaubanduse taastumist madalalt tasemelt. Siiski eeldatakse, et majandustegevus jääb allapoole 2019. aasta taset. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus peamiselt ettevõtete kohustusliku sulgemise ja majandustegevuse järsu üldise vähenemise tõttu 2020. aastal 5,9 %ni, kuid väheneb 2021. aastal 5,3 %ni. Tööhõive kaitsemeetmed, eelkõige ajutine erakorraline üleminekumeede kestliku tööhõive tagamiseks ja täiendav sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, peaksid aitama töökohtade kadumist leevendada. Sellele vaatamata peaks tööturu olukord lähikuudel kiiresti halvenema, sest tugevalt mõjutatud sektorite ettevõtted on paratamatult vähendanud tööjõudu, eelkõige paindlike ja ajutiste lepingutega töötajaid. |
| --- | --- |

(15)

Pärast viimastel aastatel toimunud tugevat kasvu on COVID-19 pandeemia kuue järjestikuse aasta pikkuse majanduskasvu Madalmaades järsult lõpetanud. Käesoleval aastal peaks Madalmaade majandus kogema kõige järsemat langust riigi sõjajärgses ajaloos. Eeldatakse, et kõik nõudluse komponendid, välja arvatud avaliku sektori tarbimine, kahanevad sel aastal järsult, ning majandustegevuse langust prognoositakse teise kvartalisse. 2021. aastal taastub majandus tõenäoliselt kasvutrendist tunduvalt kiiremini, mis kajastab majandustegevuse järkjärgulist normaliseerumist ning sisenõudluse ja ülemaailmse kaubanduse taastumist madalalt tasemelt. Siiski eeldatakse, et majandustegevus jääb allapoole 2019. aasta taset. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus peamiselt ettevõtete kohustusliku sulgemise ja majandustegevuse järsu üldise vähenemise tõttu 2020. aastal 5,9 %ni, kuid väheneb 2021. aastal 5,3 %ni. Tööhõive kaitsemeetmed, eelkõige ajutine erakorraline üleminekumeede kestliku tööhõive tagamiseks ja täiendav sissetulekutoetus füüsilisest isikust ettevõtjatele, peaksid aitama töökohtade kadumist leevendada. Sellele vaatamata peaks tööturu olukord lähikuudel kiiresti halvenema, sest tugevalt mõjutatud sektorite ettevõtted on paratamatult vähendanud tööjõudu, eelkõige paindlike ja ajutiste lepingutega töötajaid.

| (16) | Vastuseks järsule majanduslangusele ja nõudluse vähenemisele konkreetsetes sektorites on valitsus vastu võtnud ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et aidata vältida struktuurset kahju majandusele. See jõuline poliitiline reageering on suunatud COVID-19 kriisist kõige enam mõjutatud valdkondadele ning keskendub tööhõive kaitsele ja kodumajapidamiste ostujõule, rängalt kannatada saanud tööstusharudele makstavale otsesele rahalisele hüvitisele, samuti maksude tasumise edasilükkamisele ja laenutagatistele, et toetada krediidivoogu erasektorisse. See peaks aitama ennetada ajutiste likviidsusprobleemide muutumist maksejõuetusprobleemideks. Lisaks peaksid automaatsed tasakaalustusmehhanismid aitama majanduslanguse süvenemist pidurdada. Keskpank on vähendanud ka suurimate pankade süsteemseid kapitalipuhvreid ning lükkab edasi meetme, millega kehtestatakse hüpoteeklaenudele riskikaalu alampiir, vabastades seeläbi pangakapitali ja võimaldades pankadel oluliselt laiendada laenude andmist kodumajapidamistele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(16)

Vastuseks järsule majanduslangusele ja nõudluse vähenemisele konkreetsetes sektorites on valitsus vastu võtnud ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et aidata vältida struktuurset kahju majandusele. See jõuline poliitiline reageering on suunatud COVID-19 kriisist kõige enam mõjutatud valdkondadele ning keskendub tööhõive kaitsele ja kodumajapidamiste ostujõule, rängalt kannatada saanud tööstusharudele makstavale otsesele rahalisele hüvitisele, samuti maksude tasumise edasilükkamisele ja laenutagatistele, et toetada krediidivoogu erasektorisse. See peaks aitama ennetada ajutiste likviidsusprobleemide muutumist maksejõuetusprobleemideks. Lisaks peaksid automaatsed tasakaalustusmehhanismid aitama majanduslanguse süvenemist pidurdada. Keskpank on vähendanud ka suurimate pankade süsteemseid kapitalipuhvreid ning lükkab edasi meetme, millega kehtestatakse hüpoteeklaenudele riskikaalu alampiir, vabastades seeläbi pangakapitali ja võimaldades pankadel oluliselt laiendada laenude andmist kodumajapidamistele ja ettevõtjatele.

| (17) | Tervishoiusüsteem toimib suhteliselt hästi, mis puudutab elanikkonna üldise tervise parandamist ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamist. COVID-19 kriisile viivitamatu reageerimise raames kehtestasid Madalmaad kontrollistrateegia, mis hõlmab üldisi rahvatervisealaseid meetmeid, ning võtsid vastu kohandatud tervishoiu rahastamise meetmed. Sellest olenemata on COVID-19 pandeemia puhkemine tervishoiusüsteemi vastupanuvõime proovile pannud. Sellega seoses on esile kerkinud varasemad probleemid. Tööjõu suutlikkus paraneks, kui eelkõige meditsiiniõdede ja esmatasandi tervishoiutöötajate hulgas suudetaks lahendada tööjõupuuduse probleem. Tervishoiusüsteemide üldist juhtimist ja nende suutlikkust tagada integreeritud teenuste osutamine kogu tervishoiuvaldkonnas saaks parandada, tugevdades veelgi andmehaldust ja laiendades e-tervise vahendite kasutuselevõttu. COVID-19 pandeemia on seetõttu tõstnud esile vajaduse jätkata tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja kriisiks valmisoleku parandamist, tegeledes selliste struktuursete probleemidega. |
| --- | --- |

(17)

Tervishoiusüsteem toimib suhteliselt hästi, mis puudutab elanikkonna üldise tervise parandamist ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamist. COVID-19 kriisile viivitamatu reageerimise raames kehtestasid Madalmaad kontrollistrateegia, mis hõlmab üldisi rahvatervisealaseid meetmeid, ning võtsid vastu kohandatud tervishoiu rahastamise meetmed. Sellest olenemata on COVID-19 pandeemia puhkemine tervishoiusüsteemi vastupanuvõime proovile pannud. Sellega seoses on esile kerkinud varasemad probleemid. Tööjõu suutlikkus paraneks, kui eelkõige meditsiiniõdede ja esmatasandi tervishoiutöötajate hulgas suudetaks lahendada tööjõupuuduse probleem. Tervishoiusüsteemide üldist juhtimist ja nende suutlikkust tagada integreeritud teenuste osutamine kogu tervishoiuvaldkonnas saaks parandada, tugevdades veelgi andmehaldust ja laiendades e-tervise vahendite kasutuselevõttu. COVID-19 pandeemia on seetõttu tõstnud esile vajaduse jätkata tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja kriisiks valmisoleku parandamist, tegeledes selliste struktuursete probleemidega.

| (18) | Kuigi 2019. aastal ja 2020. aasta alguses paranes tööturu olukord jätkuvalt ja see toimis üldiselt hästi, on COVID-19 kriis vähendanud majanduskasvu ja toob eeldatavasti kaasa töötuse märkimisväärse suurenemise. Võeti mitmeid enneolematuid majandusmeetmeid, et kaitsta inimeste töökohti ja elatusvahendeid ning minimeerida mõju füüsilisest isikust ettevõtjatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning suurettevõtjatele. Tööhõive säilitamiseks võivad tööandjad, kes eeldatavasti kaotavad COVID-19 kriisi tõttu vähemalt 20 % oma tulust, taotleda toetust (sõltuvalt käibe vähenemisest kuni 90 % ulatuses ettevõtte palgakuludest), mis võimaldab neil kolme kuu jooksul oma töötajatele palka maksta, ning seda perioodi on pikendatud veel nelja kuu võrra. Füüsilisest isikust ettevõtjad saavad kasutada kiirendatud menetlust, mis võimaldab neil taotleda täiendavat sissetulekutoetust miinimumpalga ulatuses, mis aitab neil kolme kuu jooksul tasuda elamiskulud, ning seda perioodi on samuti pikendatud nelja kuu võrra. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi 2019. aastal ja 2020. aasta alguses paranes tööturu olukord jätkuvalt ja see toimis üldiselt hästi, on COVID-19 kriis vähendanud majanduskasvu ja toob eeldatavasti kaasa töötuse märkimisväärse suurenemise. Võeti mitmeid enneolematuid majandusmeetmeid, et kaitsta inimeste töökohti ja elatusvahendeid ning minimeerida mõju füüsilisest isikust ettevõtjatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning suurettevõtjatele. Tööhõive säilitamiseks võivad tööandjad, kes eeldatavasti kaotavad COVID-19 kriisi tõttu vähemalt 20 % oma tulust, taotleda toetust (sõltuvalt käibe vähenemisest kuni 90 % ulatuses ettevõtte palgakuludest), mis võimaldab neil kolme kuu jooksul oma töötajatele palka maksta, ning seda perioodi on pikendatud veel nelja kuu võrra. Füüsilisest isikust ettevõtjad saavad kasutada kiirendatud menetlust, mis võimaldab neil taotleda täiendavat sissetulekutoetust miinimumpalga ulatuses, mis aitab neil kolme kuu jooksul tasuda elamiskulud, ning seda perioodi on samuti pikendatud nelja kuu võrra.

| (19) | Taastamisstrateegia peaks hõlmama ka COVID-19 kriisi tööhõivealase ja sotsiaalse mõju leevendamist nende jaoks, keda kriis kõige rängemini mõjutab. Vaatamata tööhõive säilitamiseks võetud meetmete paketile on kriis teistest rängemini tabanud ebasoodsamas tööturuseisundis ja/või haavatavas sotsiaalses olukorras olevaid inimesi. Töötus suurenes eelkõige paindlike lepingute alusel töötavate inimeste hulgas, nagu noored, renditöötajad ja rändetaustaga inimesed. COVID-19 kriis tõi esile ka märkimisväärseid probleeme seoses juurdepääsuga piisavale sotsiaalkaitsele füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kes on haiguse, puude, töötuse ja vanaduse suhtes sagedamini alakindlustatud (või ei ole üldse kindlustatud). |
| --- | --- |

(19)

Taastamisstrateegia peaks hõlmama ka COVID-19 kriisi tööhõivealase ja sotsiaalse mõju leevendamist nende jaoks, keda kriis kõige rängemini mõjutab. Vaatamata tööhõive säilitamiseks võetud meetmete paketile on kriis teistest rängemini tabanud ebasoodsamas tööturuseisundis ja/või haavatavas sotsiaalses olukorras olevaid inimesi. Töötus suurenes eelkõige paindlike lepingute alusel töötavate inimeste hulgas, nagu noored, renditöötajad ja rändetaustaga inimesed. COVID-19 kriis tõi esile ka märkimisväärseid probleeme seoses juurdepääsuga piisavale sotsiaalkaitsele füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks, kes on haiguse, puude, töötuse ja vanaduse suhtes sagedamini alakindlustatud (või ei ole üldse kindlustatud).

| (20) | Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetus ettevõtjatele laenude ja garantiide kaudu, keskendudes VKEdele. Vahendajad peavad likviidsustoetuse jagamist ettevõtjatele rakendama tõhusalt ja kiiresti, tagades nende vastupidavuse. VKEde rahavoogusid võib aidata veelgi parandada maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. See võib aidata vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Vastavalt majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis mõeldud ajutises riigiabi raamistikus (8) lubatule ja selles sätestatud tingimustel tuleks omakapitali- või kvaasiomakapitali toetus tagada kõigile ettevõtjatele, (9) mitte ainult neile, kes vastavad komisjoni määratlusele VKEde kohta. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda üksikisikutele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid ning nendele teenustele juurdepääsu. |
| --- | --- |

(20)

Äärmiselt oluline on olnud likviidsustoetus ettevõtjatele laenude ja garantiide kaudu, keskendudes VKEdele. Vahendajad peavad likviidsustoetuse jagamist ettevõtjatele rakendama tõhusalt ja kiiresti, tagades nende vastupidavuse. VKEde rahavoogusid võib aidata veelgi parandada maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada nende investeeringuid kõnealustesse ettevõtetesse. See võib aidata vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Vastavalt majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis mõeldud ajutises riigiabi raamistikus (8) lubatule ja selles sätestatud tingimustel tuleks omakapitali- või kvaasiomakapitali toetus tagada kõigile ettevõtjatele, (9) mitte ainult neile, kes vastavad komisjoni määratlusele VKEde kohta. Samuti tuleks jätkata jõupingutusi, et pakkuda üksikisikutele ja ettevõtjatele tõhusaid digitaalseid avalikke teenuseid ning nendele teenustele juurdepääsu.

| (21) | Majanduse taastumise toetuseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sihipärased poliitikameetmed, sealhulgas investeeringud sektoritesse, millel on kõige suuremad väljavaated suurendada majanduse kui terviku kasvupotentsiaali, võivad aidata lahendada hiljutise COVID-19 kriisi tõttu süvenenud probleeme. Eelkõige võivad investeeringud teadus- ja arendustegevusse, mis on integreeritud missioonikesksesse poliitikasse tippsektorite ja innovatsiooni alal, (10) samuti inimkapitali, aidata toetada pikaajalist tootlikkuse kasvu ja säilitada tugevat innovatsioonisuutlikkust. See puudutab eelkõige idu- ja kasvufirmasid ning innovatiivseid VKEsid, mis on konkurentsivõime suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast äärmiselt olulised. Investeerimine Madalmaade kliimakokkuleppe ning riikliku energia- ja kliimakava algatustesse, mille eesmärk on tegeleda kliimamuutustega ja edendada energiasüsteemi ümberkujundamist, võib anda olulise panuse laiematesse ühiskondlikesse eesmärkidesse, sealhulgas mis puudutab vajadust tagada kestlik ja ressursitõhus majanduskasv. Lisaks sellele on vaja investeerida uutesse eluasemetesse, et leevendada praegust eluasemepuudust. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Madalmaadel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Madalmaadel seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetuseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sihipärased poliitikameetmed, sealhulgas investeeringud sektoritesse, millel on kõige suuremad väljavaated suurendada majanduse kui terviku kasvupotentsiaali, võivad aidata lahendada hiljutise COVID-19 kriisi tõttu süvenenud probleeme. Eelkõige võivad investeeringud teadus- ja arendustegevusse, mis on integreeritud missioonikesksesse poliitikasse tippsektorite ja innovatsiooni alal, (10) samuti inimkapitali, aidata toetada pikaajalist tootlikkuse kasvu ja säilitada tugevat innovatsioonisuutlikkust. See puudutab eelkõige idu- ja kasvufirmasid ning innovatiivseid VKEsid, mis on konkurentsivõime suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast äärmiselt olulised. Investeerimine Madalmaade kliimakokkuleppe ning riikliku energia- ja kliimakava algatustesse, mille eesmärk on tegeleda kliimamuutustega ja edendada energiasüsteemi ümberkujundamist, võib anda olulise panuse laiematesse ühiskondlikesse eesmärkidesse, sealhulgas mis puudutab vajadust tagada kestlik ja ressursitõhus majanduskasv. Lisaks sellele on vaja investeerida uutesse eluasemetesse, et leevendada praegust eluasemepuudust. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Madalmaadel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Madalmaadel seda fondi kõige paremini kasutada.

| (22) | Tehnilised ja digioskused ning kvalifitseeritud spetsialistid on Madalmaade majanduse innovatsioonisuutlikkuse ning tootlikkuse kestliku ja kaasava kasvu jaoks otsustava tähtsusega. Investeeringud põhi- ja/või digioskustesse, haridusse ja koolitusse, sealhulgas täiendus- ja ümberõppe võimalustesse kõigi jaoks, on samuti väga olulised, et parandada juurdepääsu tööturule, eelkõige selleks, et tugevdada tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade (sealhulgas rändetaustaga ja puuetega inimeste) tööalast konkurentsivõimet, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist. |
| --- | --- |

(22)

Tehnilised ja digioskused ning kvalifitseeritud spetsialistid on Madalmaade majanduse innovatsioonisuutlikkuse ning tootlikkuse kestliku ja kaasava kasvu jaoks otsustava tähtsusega. Investeeringud põhi- ja/või digioskustesse, haridusse ja koolitusse, sealhulgas täiendus- ja ümberõppe võimalustesse kõigi jaoks, on samuti väga olulised, et parandada juurdepääsu tööturule, eelkõige selleks, et tugevdada tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade (sealhulgas rändetaustaga ja puuetega inimeste) tööalast konkurentsivõimet, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist.

| (23) | Kuigi Madalmaad on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, viitab Madalmaade kaudu makstavate dividendide, litsentsitasude ja intresside suur hulk sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad ära agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtjad. Suur osa välismaistest otseinvesteeringutest on eriotstarbeliste üksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt litsentsitasudelt ja intressidelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka makse saaja jurisdiktsioonis. Hiljuti vastu võetud reform, mis käsitleb maksude tinglikku kinnipidamist litsentsitasudelt ja intressimaksetelt kuritarvituste korral või maksete korral, mis tehakse madala maksumääraga jurisdiktsioonidele või koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetelus olevatele jurisdiktsioonidele, ning mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, on positiivne samm agressiivse maksuplaneerimise vähendamise suunas. Reformi tõhusust tuleks tähelepanelikult jälgida. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi Madalmaad on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi, viitab Madalmaade kaudu makstavate dividendide, litsentsitasude ja intresside suur hulk sellele, et riigi maksueeskirju kasutavad ära agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtjad. Suur osa välismaistest otseinvesteeringutest on eriotstarbeliste üksuste omanduses. Kuna välismaale (st liidu residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt litsentsitasudelt ja intressidelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka makse saaja jurisdiktsioonis. Hiljuti vastu võetud reform, mis käsitleb maksude tinglikku kinnipidamist litsentsitasudelt ja intressimaksetelt kuritarvituste korral või maksete korral, mis tehakse madala maksumääraga jurisdiktsioonidele või koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetelus olevatele jurisdiktsioonidele, ning mida rakendatakse alates 1. jaanuarist 2021, on positiivne samm agressiivse maksuplaneerimise vähendamise suunas. Reformi tõhusust tuleks tähelepanelikult jälgida.

| (24) | Mitu Madalmaade finantsasutust on hiljuti osalenud rahapesus. Need juhtumid näitavad, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on vaja veelgi tugevdada finantsasutuste järelevalvet ning uurida rahapesujuhtumeid ja nende eest süüdistus esitada. Väljaspool finantssektorit kujutavad endast märkimisväärset rahapesuohtu ka Madalmaade majanduse avatus välismaistele otseinvesteeringutele ja riigi keerukad õiguslikud struktuurid. Kuna usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate ning maksunõustajate teatatud ebaharilike tehingute määr on madal, kuid nende risk seevastu suur, tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Võttes arvesse keerukate õiguslike struktuuride ulatuslikku olemasolu, on tegelike tulusaajate registri tõhus toimimine selliste üksuste väärkasutamise vältimisel keskse tähtsusega, kuid asjaomast registrit ei ole veel loodud. |
| --- | --- |

(24)

Mitu Madalmaade finantsasutust on hiljuti osalenud rahapesus. Need juhtumid näitavad, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on vaja veelgi tugevdada finantsasutuste järelevalvet ning uurida rahapesujuhtumeid ja nende eest süüdistus esitada. Väljaspool finantssektorit kujutavad endast märkimisväärset rahapesuohtu ka Madalmaade majanduse avatus välismaistele otseinvesteeringutele ja riigi keerukad õiguslikud struktuurid. Kuna usaldusfondi- ja äriühinguteenuste pakkujate ning maksunõustajate teatatud ebaharilike tehingute määr on madal, kuid nende risk seevastu suur, tuleb teostada asjakohast järelevalvet. Võttes arvesse keerukate õiguslike struktuuride ulatuslikku olemasolu, on tegelike tulusaajate registri tõhus toimimine selliste üksuste väärkasutamise vältimisel keskse tähtsusega, kuid asjaomast registrit ei ole veel loodud.

| (25) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (26) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitavad Madalmaad kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitavad Madalmaad kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (27) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaksid Madalmaad tagama, et nende poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(27)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaksid Madalmaad tagama, et nende poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (28) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Madalmaadele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Madalmaade majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Madalmaadele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (29) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (11) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (30) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 3, |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikavaga ja 2020. aasta stabiilsusprogrammiga tutvunud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 3,

SOOVITAB Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, sealhulgas tegeledes tervishoiutöötajate praeguse puudusega ja kiirendades asjakohaste e-tervise vahendite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjate piisavat sotsiaalkaitset. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige digioskuste arendamisele, kestlikule taristule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning missioonipõhistele teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Astuda samme, et leida lõplik lahendus maksusüsteemi elementidele, mis hõlbustavad agressiivset maksuplaneerimist, eriti välismaale tehtavate maksete puhul, rakendades selleks eelkõige vastuvõetud meetmeid ja tagades maksusüsteemi tõhususe. Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 112.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  2020. aasta eelarve seletuskiri (Voorjaarsnota 2020), mille rahandusminister W. Hoekstra esitas 25. aprillil 2020 teisele kojale läbivaatamiseks.

7

(8)  ELT C 91I, 20.3.2020, lk 1.

8

(9)  Sealhulgas idu- ja kasvufirmadele, kellel on konkurentsivõimelised ärimudelid, kuid kelle rahavooge COVID-19 pandeemia negatiivselt mõjutab.

9

(10)  Selle uue poliitilise lähenemise eesmärk on veelgi suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, et saavutada pikaajalised eesmärgid peamiste ühiskondlike probleemide puhul, mis on jagatud neljaks „missiooniks“: i) energiasüsteemi ümberkujundamine ja säästvus; ii) põllumajandus, vesi ja toit; iii) tervishoid ja hooldus ning iv) julgeolek. Seda poliitikat peetakse konkurentsivõime tugevdamise ja ühiskondlike probleemide lahendamise peamiseks prioriteediks (Majandusministeerium (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag).

10

Kamerbrief

Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

(11)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

11

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/129

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/20)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Austria kohta. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Austria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Austria kohta. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Austria edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et eriti tervishoiusektoris on vaja tugevaid kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et eriti tervishoiusektoris on vaja tugevaid kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Austriat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Austriat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Austrias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Austrias suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Austria esitas 14. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Austria esitas 14. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Austria suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi tehniliselt ajakohastatud versiooni kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub 2020. aastal puudujäägiga 8,0 % SKPst. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 1,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 70,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 81,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi tehniliselt ajakohastatud versiooni kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub 2020. aastal puudujäägiga 8,0 % SKPst. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 1,9 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 70,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 81,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Austria võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele ning lühendatud tööaega. Lisaks on Austria teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,0 % SKPst. Nende meetmete hulgas on üksikisiku tulumaksu ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamine (2,6 % SKPst) ja laenutagatised (2,4 % SKPst). Üldiselt on Austria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Austria võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 5,0 % SKPst. Meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist, hädaabi raskustes olevatele ettevõtetele ning lühendatud tööaega. Lisaks on Austria teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,0 % SKPst. Nende meetmete hulgas on üksikisiku tulumaksu ja äriühingu tulumaksu tasumise edasilükkamine (2,6 % SKPst) ja laenutagatised (2,4 % SKPst). Üldiselt on Austria võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Austria valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,1 % SKPst ja 2021. aastal –1,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 78,8 %ni SKPst ja 2021. aastal 75,8 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Austria valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,1 % SKPst ja 2021. aastal –1,9 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 78,8 %ni SKPst ja 2021. aastal 75,8 %ni SKPst.

| (15) | Kuna Austria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Austria kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Austria valitsus on võtnud COVID-19 leviku piiramiseks enneolematuid meetmeid. Ta on kehtestanud ranged karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise eeskirjad ning teinud tervishoiusüsteemile kättesaadavaks märkimisväärsed vahendid, et osta seadmeid ja varustust, tugevdada laborite suutlikkust ja töötajate värbamise võimekust. Esmatasandi tervishoiule on hakanud avaldama erakordset survet kaugkonsultatsioonide vajaduse, arsti juures käimiste ja kodukülastustaotluste enneolematu suurenemine. Kiire COVID-19 puhang on mõjutanud tugevalt Austria majandust. Riiklikud ja rahvusvahelised viiruse leviku tõkestamise meetmed on mõjutanud nii nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus. Seetõttu prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal 5,5 %, mis on rohkem kui aastate 2008–2009 majandus- ja finantskriisi ajal. Võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi liikmesriike, kes teatas aprilli keskpaigas pandeemia tõkestamise meetmete leevendamisest. Selleks et vältida pikaajalist majanduslikku kahju ning leevendada kriisi tööhõivega seotud ja sotsiaalset mõju, on valitsus võtnud vastu tervikliku meetmepaketi Austria majanduse toetamiseks (ligikaudu 10 % SKPst). Pakett hõlmab lühendatud tööajaga töötamise kava (Kurzarbeit), mille kohaselt võib töötunde vähendada keskmiselt kuni 90 % konkreetse ajavahemiku jooksul ning tööandjatele hüvitatakse olenevalt viimasest brutotulust 80–90 % töötaja viimasest netosissetulekust. Ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud tervikliku meetmepaketi eesmärk on vältida ajutisi likviidsusprobleeme ja anda otsetoetust eelkõige kriisist suurel määral mõjutatud ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele, keskendudes eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Kõnealused meetmed hõlmavad ülekandeid, laenudena antavat likviidsustoetust, tagatisi, omakapitalisüste ja maksude tasumise edasilükkamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(16)

Austria valitsus on võtnud COVID-19 leviku piiramiseks enneolematuid meetmeid. Ta on kehtestanud ranged karantiini- ja suhtlemisdistantsi hoidmise eeskirjad ning teinud tervishoiusüsteemile kättesaadavaks märkimisväärsed vahendid, et osta seadmeid ja varustust, tugevdada laborite suutlikkust ja töötajate värbamise võimekust. Esmatasandi tervishoiule on hakanud avaldama erakordset survet kaugkonsultatsioonide vajaduse, arsti juures käimiste ja kodukülastustaotluste enneolematu suurenemine. Kiire COVID-19 puhang on mõjutanud tugevalt Austria majandust. Riiklikud ja rahvusvahelised viiruse leviku tõkestamise meetmed on mõjutanud nii nõudluse kui ka pakkumise poolt, mille tulemusena on tekkinud ulatuslik majanduslangus. Seetõttu prognoositakse, et SKP väheneb 2020. aastal 5,5 %, mis on rohkem kui aastate 2008–2009 majandus- ja finantskriisi ajal. Võttes arvesse uute nakkusjuhtumite arvu suhteliselt kiiret vähenemist, oli Austria üks esimesi liikmesriike, kes teatas aprilli keskpaigas pandeemia tõkestamise meetmete leevendamisest. Selleks et vältida pikaajalist majanduslikku kahju ning leevendada kriisi tööhõivega seotud ja sotsiaalset mõju, on valitsus võtnud vastu tervikliku meetmepaketi Austria majanduse toetamiseks (ligikaudu 10 % SKPst). Pakett hõlmab lühendatud tööajaga töötamise kava (Kurzarbeit), mille kohaselt võib töötunde vähendada keskmiselt kuni 90 % konkreetse ajavahemiku jooksul ning tööandjatele hüvitatakse olenevalt viimasest brutotulust 80–90 % töötaja viimasest netosissetulekust. Ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud tervikliku meetmepaketi eesmärk on vältida ajutisi likviidsusprobleeme ja anda otsetoetust eelkõige kriisist suurel määral mõjutatud ettevõtetele ja tööstusvaldkondadele, keskendudes eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Kõnealused meetmed hõlmavad ülekandeid, laenudena antavat likviidsustoetust, tagatisi, omakapitalisüste ja maksude tasumise edasilükkamist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

| (17) | Austria tervishoiusüsteem on siiani COVID-19 pandeemiaga edukalt toime tulnud. Elanikkonna tervist saaks veelgi parandada, laiendades esmatasandi tervishoiu ja ambulatoorse arstiabi teenuseid ning keskendudes tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele. Kulutõhusust oleks võimalik suurendada tõhusamate riigihangete ja geneeriliste ravimite abil, säilitades seejuures ranged kvaliteedistandardid. Samuti on Austria pikaajalise hoolduse süsteemil struktuurseid ja eelarvelisi probleeme, mida ei ole siiani põhjalikult käsitletud. Süsteemi kaudu osutatakse suhteliselt kvaliteetseid teenuseid, aga raskusi on vajalike töötajate tagamisega, mis on muutunud praeguse kriisi ajal veelgi märgatavamaks ja ilmsemaks. Pikaajalise hoolduse sektor tugineb tugevalt muudest liikmesriikidest pärit töötajate pakutavale hooldusele, mis osutab vajadusele tagada piiriüleste töötajate vaba liikumine. Lisaks sellele võiks piisav tasustamine aidata muuta õendustöötajate töö atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

(17)

Austria tervishoiusüsteem on siiani COVID-19 pandeemiaga edukalt toime tulnud. Elanikkonna tervist saaks veelgi parandada, laiendades esmatasandi tervishoiu ja ambulatoorse arstiabi teenuseid ning keskendudes tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele. Kulutõhusust oleks võimalik suurendada tõhusamate riigihangete ja geneeriliste ravimite abil, säilitades seejuures ranged kvaliteedistandardid. Samuti on Austria pikaajalise hoolduse süsteemil struktuurseid ja eelarvelisi probleeme, mida ei ole siiani põhjalikult käsitletud. Süsteemi kaudu osutatakse suhteliselt kvaliteetseid teenuseid, aga raskusi on vajalike töötajate tagamisega, mis on muutunud praeguse kriisi ajal veelgi märgatavamaks ja ilmsemaks. Pikaajalise hoolduse sektor tugineb tugevalt muudest liikmesriikidest pärit töötajate pakutavale hooldusele, mis osutab vajadusele tagada piiriüleste töötajate vaba liikumine. Lisaks sellele võiks piisav tasustamine aidata muuta õendustöötajate töö atraktiivsemaks.

| (18) | Maksupoliitikal on oluline osa COVID-19 tingitud liikumispiirangute ajal majapidamiste ja ettevõtete toetamisel ning see on määrava tähtsusega, et edendada pärast COVID-19 kriisi majanduse taastumist. Austria maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, samas kui omandi- ja keskkonnamaksude tulupotentsiaal on suures osas kasutamata ja tarbimismakse saaks muuta tõhusamaks. Maksureformid võiksid aidata nihutada maksusüsteemi kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu vähem kahjustavate allikate suunas ning tagada kindla baasi majanduse taastumiseks. Eelkõige osutab alkoholi ja tubaka, saaste ja ressursside tarbimise maksustamise ebapiisav kasutamine sellele, et on seni kasutamata käitumise suunamise ja tuluvõimalusi. Ebaühtlane, kuid üldiselt madal energia maksustamine vähendab selle tõhusust ja tulemuslikkust poliitilise vahendina keskkonnasäästliku tarbimise stimuleerimiseks. Eelkõige muudaks CO2 heite järjepidev maksustamine kliimasõbralikud energiaallikad konkurentsivõimelisemaks ja tagaks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi moonutavama mõjuga maksude vähendamiseks. Suuremad süsinikdioksiidiga seotud energiamaksud aitaksid saastest tingitud sotsiaalseid kulusid paremini internaliseerida, suunaksid tarbijaid rohkem kasutama taastuvaid energiaallikaid ning innustaksid investoreid investeerima kliimasõbralikesse tehnoloogiatesse. Omandimaksude suurem kasutamine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, eelkõige võttes arvesse Austria püsivalt suurt jõukuse ebavõrdset jaotumist. Korduvad kinnisvara- ja pärandimaksud on osutunud suhteliselt majanduskasvu soodustavateks ja progressiivseteks ning neid ei tohiks jätta kõrvale, kui kaalutakse riigi rahanduse taastamiseks maksutulude tekitamist. |
| --- | --- |

(18)

Maksupoliitikal on oluline osa COVID-19 tingitud liikumispiirangute ajal majapidamiste ja ettevõtete toetamisel ning see on määrava tähtsusega, et edendada pärast COVID-19 kriisi majanduse taastumist. Austria maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, samas kui omandi- ja keskkonnamaksude tulupotentsiaal on suures osas kasutamata ja tarbimismakse saaks muuta tõhusamaks. Maksureformid võiksid aidata nihutada maksusüsteemi kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu vähem kahjustavate allikate suunas ning tagada kindla baasi majanduse taastumiseks. Eelkõige osutab alkoholi ja tubaka, saaste ja ressursside tarbimise maksustamise ebapiisav kasutamine sellele, et on seni kasutamata käitumise suunamise ja tuluvõimalusi. Ebaühtlane, kuid üldiselt madal energia maksustamine vähendab selle tõhusust ja tulemuslikkust poliitilise vahendina keskkonnasäästliku tarbimise stimuleerimiseks. Eelkõige muudaks CO2 heite järjepidev maksustamine kliimasõbralikud energiaallikad konkurentsivõimelisemaks ja tagaks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi moonutavama mõjuga maksude vähendamiseks. Suuremad süsinikdioksiidiga seotud energiamaksud aitaksid saastest tingitud sotsiaalseid kulusid paremini internaliseerida, suunaksid tarbijaid rohkem kasutama taastuvaid energiaallikaid ning innustaksid investoreid investeerima kliimasõbralikesse tehnoloogiatesse. Omandimaksude suurem kasutamine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, eelkõige võttes arvesse Austria püsivalt suurt jõukuse ebavõrdset jaotumist. Korduvad kinnisvara- ja pärandimaksud on osutunud suhteliselt majanduskasvu soodustavateks ja progressiivseteks ning neid ei tohiks jätta kõrvale, kui kaalutakse riigi rahanduse taastamiseks maksutulude tekitamist.

| (19) | Kuigi Austria sai Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis head tulemused, võivad hõlmavuse lüngad tähendada, et COVID-19 kriisi ajal ei ole haavatavate rühmade sissetulek kaitstud ning sellega seoses võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid. Noorte töötus suureneb ning samal ajal esineb eriti suur vaesusrisk töötute, pikaajaliste töötute, ebatüüpilises töösuhtes olevate ja välisriigis sündinud inimeste puhul. Jätkuvalt on üliolulised aktiivse tööturupoliitika meetmed, millega tagatakse elukestva õppe võimalused ja täienduskoolitus. Ebasoodsas olukorras õpilased, sealhulgas puudega õpilased, on distantsõppe kasutamist nõudvast olukorrast kõige enam mõjutatud. 10 %-l alla 15aastastest õpilastest puudub juurdepääs virtuaalsele õpikeskkonnale, mistõttu Austria valitsus on võtnud COVID-19 kriisile reageerimiseks leevendavaid meetmeid, tagades riskiolukorras õpilastele arvutid. Sotsiaal-majandusliku ja rändajataustaga seotud juba olemasolev ebavõrdsus hariduse omandamisel võib aga süveneda. Taastumisstrateegia, mis parandab juurdepääsu kaasavale ning kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, mille puhul on tõendatud, et see leevendab sotsiaalset ebavõrdsust, annaks keskpikas ja pikas perspektiivis sotsiaal-majanduslikke eeliseid ning naistele võimalusi tööturule täieliku juurdepääsu saamiseks. Naiste üldine tööhõive määr oli enne kriisi kõrge, aga peaaegu pooled neist töötasid osalise tööajaga (seoses koolide ja lastehoiuasutuste lühikese lahtiolekuajaga), mis on põhjustanud märkimisväärse korrigeerimata soolise palgalõhe. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi Austria sai Euroopa sotsiaalõiguste sammast toetavas sotsiaalvaldkonna tulemustabelis head tulemused, võivad hõlmavuse lüngad tähendada, et COVID-19 kriisi ajal ei ole haavatavate rühmade sissetulek kaitstud ning sellega seoses võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid. Noorte töötus suureneb ning samal ajal esineb eriti suur vaesusrisk töötute, pikaajaliste töötute, ebatüüpilises töösuhtes olevate ja välisriigis sündinud inimeste puhul. Jätkuvalt on üliolulised aktiivse tööturupoliitika meetmed, millega tagatakse elukestva õppe võimalused ja täienduskoolitus. Ebasoodsas olukorras õpilased, sealhulgas puudega õpilased, on distantsõppe kasutamist nõudvast olukorrast kõige enam mõjutatud. 10 %-l alla 15aastastest õpilastest puudub juurdepääs virtuaalsele õpikeskkonnale, mistõttu Austria valitsus on võtnud COVID-19 kriisile reageerimiseks leevendavaid meetmeid, tagades riskiolukorras õpilastele arvutid. Sotsiaal-majandusliku ja rändajataustaga seotud juba olemasolev ebavõrdsus hariduse omandamisel võib aga süveneda. Taastumisstrateegia, mis parandab juurdepääsu kaasavale ning kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, mille puhul on tõendatud, et see leevendab sotsiaalset ebavõrdsust, annaks keskpikas ja pikas perspektiivis sotsiaal-majanduslikke eeliseid ning naistele võimalusi tööturule täieliku juurdepääsu saamiseks. Naiste üldine tööhõive määr oli enne kriisi kõrge, aga peaaegu pooled neist töötasid osalise tööajaga (seoses koolide ja lastehoiuasutuste lühikese lahtiolekuajaga), mis on põhjustanud märkimisväärse korrigeerimata soolise palgalõhe.

| (20) | Tugeva surve all olevaid ettevõtteid toetavate, ettevõtluskeskkonda säilitavate ja maksejõuetust vältida aitavate COVID-19ga seotud toetusmeetmete tulemuslikkus oleneb nende kiirest ja mittebürokraatlikust rakendamisest avaliku sektori asutuste ja vahendajate poolt. Idufirmad ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks sellisel kujul, et avaliku sektori asutused omandavad neis firmades osalusi ning ajendavad riskikapitalifonde sellistesse firmadesse rohkem investeerima. Selle eesmärk on tugevdada neid majanduse taastumiseks hädavajalikke ettevõtteid, aga ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Lisaks rahalisele toetusele vajavad tugeva surve all olevad ettevõtted (eelkõige väikeettevõtjad) toetavat ettevõtluskeskkonda. Halduskoormus ja õigusaktide rohkus tekitavad kulusid, mida ettevõtetel on praegu raskem kanda kui kunagi varem. Jõupingutused põhjendamatu koormuse vähendamiseks ja tõhusate digitaalsete avaliku sektori teenuste osutamiseks on tõhus viis, kuidas kohe märgatavalt ettevõtjate olukorda kergendada, koormamata seejuures maksumaksjat. Maksejõuetusraamistik peaks olema suunatud maksejõuetuse vältimisele, aga ka kiirele likvideerimisele ja teise võimaluse andmisele. Vaidluste lahendamise võrgustikud (näiteks SOLVIT) aitavad ettevõtteid siseturu häirete ajal ja vajavad piisavaid ressursse. |
| --- | --- |

(20)

Tugeva surve all olevaid ettevõtteid toetavate, ettevõtluskeskkonda säilitavate ja maksejõuetust vältida aitavate COVID-19ga seotud toetusmeetmete tulemuslikkus oleneb nende kiirest ja mittebürokraatlikust rakendamisest avaliku sektori asutuste ja vahendajate poolt. Idufirmad ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks sellisel kujul, et avaliku sektori asutused omandavad neis firmades osalusi ning ajendavad riskikapitalifonde sellistesse firmadesse rohkem investeerima. Selle eesmärk on tugevdada neid majanduse taastumiseks hädavajalikke ettevõtteid, aga ka vältida strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete kiirmüüki. Lisaks rahalisele toetusele vajavad tugeva surve all olevad ettevõtted (eelkõige väikeettevõtjad) toetavat ettevõtluskeskkonda. Halduskoormus ja õigusaktide rohkus tekitavad kulusid, mida ettevõtetel on praegu raskem kanda kui kunagi varem. Jõupingutused põhjendamatu koormuse vähendamiseks ja tõhusate digitaalsete avaliku sektori teenuste osutamiseks on tõhus viis, kuidas kohe märgatavalt ettevõtjate olukorda kergendada, koormamata seejuures maksumaksjat. Maksejõuetusraamistik peaks olema suunatud maksejõuetuse vältimisele, aga ka kiirele likvideerimisele ja teise võimaluse andmisele. Vaidluste lahendamise võrgustikud (näiteks SOLVIT) aitavad ettevõtteid siseturu häirete ajal ja vajavad piisavaid ressursse.

| (21) | Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sellised investeeringud on kõige tulemuslikumad, kui need keskenduvad innovatsioonile, digitaliseerimisele ja rohelisele majandusele üleminekule, et suurendada tootlikkust ja tagada jätkusuutlik konkurentsivõime. Austria teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on olnud üks liidu suurimaid, kuid riik on jäänud teistest innovatsioonivaldkonna liidritest innovatsiooninäitajate poolest maha. Arvestades, et paljude ettevõtete teaduseelarved on nüüd surve all, on veelgi olulisem tagada Austria teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste abil tipptasemel teadus ja innovatsioon, säilitada avaliku sektori investeeringud fundamentaalteaduslikesse ja rakendusuuringutesse ning tagada innovatiivsete kasvufirmade omakapitali kaudu rahastamine. Digitaliseerimine on jätkuvalt hädavajalik, et avada majandus ja valmistuda pärast COVID-19 tingitud liikumispiiranguid uueks normaalsuseks. Tootlikkuse kasvu pudelikaelaks on digitehnoloogia ja digitaalvaldkonda hõlmavate ärimudelite vähene levik väiksemates ettevõtetes. Kuigi austerlaste digioskused on üldiselt ELi keskmisest paremad, ei ole informaatika eriala lõpetajaid piisavalt, et täita kõik pakutavad ametikohad. Näiteks ulatuslikumaks e-kaubanduseks, kodust töötamiseks ja e-valitsuse teenuste pakkumiseks on vaja rohkem investeerida taristusse (sealhulgas 5G-sse ja maapiirkondade lairibaühendusse), seadmetesse ja oskustesse. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Sellised investeeringud on kõige tulemuslikumad, kui need keskenduvad innovatsioonile, digitaliseerimisele ja rohelisele majandusele üleminekule, et suurendada tootlikkust ja tagada jätkusuutlik konkurentsivõime. Austria teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on olnud üks liidu suurimaid, kuid riik on jäänud teistest innovatsioonivaldkonna liidritest innovatsiooninäitajate poolest maha. Arvestades, et paljude ettevõtete teaduseelarved on nüüd surve all, on veelgi olulisem tagada Austria teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste abil tipptasemel teadus ja innovatsioon, säilitada avaliku sektori investeeringud fundamentaalteaduslikesse ja rakendusuuringutesse ning tagada innovatiivsete kasvufirmade omakapitali kaudu rahastamine. Digitaliseerimine on jätkuvalt hädavajalik, et avada majandus ja valmistuda pärast COVID-19 tingitud liikumispiiranguid uueks normaalsuseks. Tootlikkuse kasvu pudelikaelaks on digitehnoloogia ja digitaalvaldkonda hõlmavate ärimudelite vähene levik väiksemates ettevõtetes. Kuigi austerlaste digioskused on üldiselt ELi keskmisest paremad, ei ole informaatika eriala lõpetajaid piisavalt, et täita kõik pakutavad ametikohad. Näiteks ulatuslikumaks e-kaubanduseks, kodust töötamiseks ja e-valitsuse teenuste pakkumiseks on vaja rohkem investeerida taristusse (sealhulgas 5G-sse ja maapiirkondade lairibaühendusse), seadmetesse ja oskustesse.

| (22) | Austria üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Austria riiklikus energia- ja kliimakavas tuuakse välja märkimisväärsed probleemid liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel. Tulevase majanduskasvu tagamiseks on määrava tähtsusega loodusvarade tootlikkuse parandamine, minimeerides samal ajal mõju keskkonnale. Transpordiga seotud heitkoguste vähendamine on hädavajalik, et järgida õhukvaliteedi standardeid ja kliimaeesmärke. Rohelisele majandusele üleminekut toetavate investeeringute võimalikult kiire elluviimine ja uute selliste investeeringute tegemine aitab luua uusi keskkonnasäästlikke töökohti ja anda majandusele pärast COVID-19ga seotud kriisiohjefaasist väljumist hoogu. Investeeringud ökoinnovatsiooni suurendaksid tootlikkust, vähendades samal ajal Austria ökoloogilist jalajälge. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Austrial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Austrial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(22)

Austria üleminek kliimaneutraalsele majandusele eeldab pikema aja jooksul ulatuslikke era- ja avaliku sektori investeeringuid. Austria riiklikus energia- ja kliimakavas tuuakse välja märkimisväärsed probleemid liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heitkoguste 2030. aasta eesmärgi saavutamisel. Tulevase majanduskasvu tagamiseks on määrava tähtsusega loodusvarade tootlikkuse parandamine, minimeerides samal ajal mõju keskkonnale. Transpordiga seotud heitkoguste vähendamine on hädavajalik, et järgida õhukvaliteedi standardeid ja kliimaeesmärke. Rohelisele majandusele üleminekut toetavate investeeringute võimalikult kiire elluviimine ja uute selliste investeeringute tegemine aitab luua uusi keskkonnasäästlikke töökohti ja anda majandusele pärast COVID-19ga seotud kriisiohjefaasist väljumist hoogu. Investeeringud ökoinnovatsiooni suurendaksid tootlikkust, vähendades samal ajal Austria ökoloogilist jalajälge. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Austrial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Austrial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (23) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(23)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (24) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Austria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Austria kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (25) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Austria tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(25)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Austria tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (26) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Austriale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Austria majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Austriale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Austria eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (27) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tugevdades rahvatervist ja esmatasandi tervishoidu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada võrdne juurdepääs haridusele ja laialdasem digiõpe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada likviidsus- ja toetusmeetmete tulemuslik rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning vähendada haldus- ja regulatiivset koormust. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige fundamentaalteaduslikele ja rakendusuuringutele, samuti innovatsioonile, säästvale transpordile ning energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Muuta maksusüsteem tõhusamaks ning kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu rohkem toetavaks. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 117.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/135

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/21)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Poola kohta. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Poola edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Poola kohta. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Poola edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Poolat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Poolat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Poolas suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Poolas suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Poola esitas 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Poola esitas 29. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Poolal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,2 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Poola puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

13. juulil 2018 soovitas nõukogu Poolal tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,2 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Poola puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

| (13) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,7 %-lt SKPst 2019. aastal 8,4 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 46,0 %ni, peaks suurenema 2020. aastal 55,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(13)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 0,7 %-lt SKPst 2019. aastal 8,4 %-le SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 46,0 %ni, peaks suurenema 2020. aastal 55,2 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Poola võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 3,2 % SKPst ning need hõlmavad toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsete töölepingute alusel töötavatele isikutele, ettevõtete vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (need maksab riik) ning palgatoetusi teatavate ettevõtete jaoks. Lisaks on Poola teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, nt ettevõtete jaoks mõeldud laenutagatised. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvemeetmete mõju eelarvele erineb peamiselt ettevõtetele antud laenude käsitlemise tõttu. Kooskõlas ametiasutuste teadetega põhineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoos eeldusel, et laenud mahus ligikaudu 23⁄4 protsendipunkti SKPst arvestatakse ümber toetusteks ja kajastatakse seega 2020. aastal kuludena. Üldiselt on Poola võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Poola võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on nende eelarvemeetmete maht 3,2 % SKPst ning need hõlmavad toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja mittestandardsete töölepingute alusel töötavatele isikutele, ettevõtete vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (need maksab riik) ning palgatoetusi teatavate ettevõtete jaoks. Lisaks on Poola teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust, nt ettevõtete jaoks mõeldud laenutagatised. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvemeetmete mõju eelarvele erineb peamiselt ettevõtetele antud laenude käsitlemise tõttu. Kooskõlas ametiasutuste teadetega põhineb komisjoni 2020. aasta kevadprognoos eeldusel, et laenud mahus ligikaudu 23⁄4 protsendipunkti SKPst arvestatakse ümber toetusteks ja kajastatakse seega 2020. aastal kuludena. Üldiselt on Poola võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Poola valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,5 % SKPst ja 2021. aastal –3,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Poola valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,5 % SKPst ja 2021. aastal –3,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (16) | Kuna Poola kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Poola kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (17) | COVID-19 puhang on toonud Poolas kaasa uue sotsiaalse ja majandusliku olukorra. Esimest korda peaaegu kolme aastakümne jooksul prognoositakse 2020. aastaks majanduslangust. Valitsuse esitatud andmete kohaselt oli pandeemia mõju elanikkonna tervisele suhteliselt väike, muu hulgas tänu selliste enneolematute meetmete varasele vastuvõtmisele nagu range karantiin ja suhtlemisdistantsi hoidmine. Seni on täheldatud kõige rängemaid tagajärgi teenustesektoris (sh transport, jae- ja hulgikaubandus ning vaba aja veetmine) ning töötlevas tööstuses tarneahelate katkestuste tõttu. Kehtestatud piirangute majandusliku mõju kompenseerimiseks on valitsus käivitanud mitmeid meetmeid, mille maht on ligikaudu 9 % Poola SKPst (puudujääki suurendavad meetmed ja likviidsusmeetmed kokku) ning mis hõlmab ka liidupoolset rahastamist. Seda toetavad ka Poola keskpanga likviidsuse pakkumise meetmed. Valitsuse toetus keskendub majanduse stabiliseerimisele lühiajalises perspektiivis, toetades töötajate sissetulekuid, pakkudes rahastust ettevõtetele, kes seisavad silmitsi tulude vähenemisega, suurendades tervishoiusektori vastupanu- ja reageerimisvõimet ning tugevdades finantssüsteemi. See hõlmab ka investeerimisprogrammi majanduse taastumise toetamiseks keskpikas perspektiivis. Üldsuse nõudlus poliitikameetmete (sh sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise, tegevuse peatanud ettevõtete töötajatele toetuste maksmise ja mikroettevõtetele laenuvõimaluste tagamise) järele on suur. Prognooside kohaselt väheneb SKP COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal 4,3 % ja seejärel taastub 2021. aastal 4,1 %. |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 puhang on toonud Poolas kaasa uue sotsiaalse ja majandusliku olukorra. Esimest korda peaaegu kolme aastakümne jooksul prognoositakse 2020. aastaks majanduslangust. Valitsuse esitatud andmete kohaselt oli pandeemia mõju elanikkonna tervisele suhteliselt väike, muu hulgas tänu selliste enneolematute meetmete varasele vastuvõtmisele nagu range karantiin ja suhtlemisdistantsi hoidmine. Seni on täheldatud kõige rängemaid tagajärgi teenustesektoris (sh transport, jae- ja hulgikaubandus ning vaba aja veetmine) ning töötlevas tööstuses tarneahelate katkestuste tõttu. Kehtestatud piirangute majandusliku mõju kompenseerimiseks on valitsus käivitanud mitmeid meetmeid, mille maht on ligikaudu 9 % Poola SKPst (puudujääki suurendavad meetmed ja likviidsusmeetmed kokku) ning mis hõlmab ka liidupoolset rahastamist. Seda toetavad ka Poola keskpanga likviidsuse pakkumise meetmed. Valitsuse toetus keskendub majanduse stabiliseerimisele lühiajalises perspektiivis, toetades töötajate sissetulekuid, pakkudes rahastust ettevõtetele, kes seisavad silmitsi tulude vähenemisega, suurendades tervishoiusektori vastupanu- ja reageerimisvõimet ning tugevdades finantssüsteemi. See hõlmab ka investeerimisprogrammi majanduse taastumise toetamiseks keskpikas perspektiivis. Üldsuse nõudlus poliitikameetmete (sh sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamise, tegevuse peatanud ettevõtete töötajatele toetuste maksmise ja mikroettevõtetele laenuvõimaluste tagamise) järele on suur. Prognooside kohaselt väheneb SKP COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal 4,3 % ja seejärel taastub 2021. aastal 4,1 %.

| (18) | COVID-19 pandeemia tõttu oli vaja võtta tervishoiusüsteemis enneolematuid meetmeid. Tehti suuri kulutusi, näiteks osteti tervishoiuseadmeid ja -varustust, suurendati haiglate ja laborite suutlikkust ning värvati juurde töötajaid. Täiendavaid vahendeid on vaja eraldada ka muude, edasilükatud või ümbersuunatud tervishoiuteenuste ja investeeringute hüvitamiseks. Enne COVID-19 puhangut olid avaliku sektori kulutused tervishoiusüsteemile 4,8 % SKPst, mis oli alla liidu keskmise (7 % SKPst) 2018. aastal. See koos vahendite mitteoptimaalse jaotamisega takistab tervishoiusüsteemi toimimist ja sellele juurdepääsu. 2018. aastal oli nende Poola elanike osakaal, kellel oli enda hinnangul rahuldamata arstliku kontrolli vajadus, 4,2 %, mis on oluliselt suurem kui liidu keskmine (2 %). Praktiseerivate arstide ja õdede arv elanikkonna suurusega võrreldes on endiselt üks väiksemaid liidus ning tervishoiutöötajate jaotumine on riigis ebaühtlane. Endiselt on vähearenenud rahvatervis, e-tervis ja esmatasandi arstiabi, mis on esmatähtsad, et parandada ennetust ja juurdepääsu ning muuta süsteem tulevastele väljakutsetele vastupanuvõimeliseks. Pandeemia on mõjutanud pikaajalise hoolduse asutusi, kus paljud hoolealused kuuluvad kõrge riskiga elanikkonnarühma. |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 pandeemia tõttu oli vaja võtta tervishoiusüsteemis enneolematuid meetmeid. Tehti suuri kulutusi, näiteks osteti tervishoiuseadmeid ja -varustust, suurendati haiglate ja laborite suutlikkust ning värvati juurde töötajaid. Täiendavaid vahendeid on vaja eraldada ka muude, edasilükatud või ümbersuunatud tervishoiuteenuste ja investeeringute hüvitamiseks. Enne COVID-19 puhangut olid avaliku sektori kulutused tervishoiusüsteemile 4,8 % SKPst, mis oli alla liidu keskmise (7 % SKPst) 2018. aastal. See koos vahendite mitteoptimaalse jaotamisega takistab tervishoiusüsteemi toimimist ja sellele juurdepääsu. 2018. aastal oli nende Poola elanike osakaal, kellel oli enda hinnangul rahuldamata arstliku kontrolli vajadus, 4,2 %, mis on oluliselt suurem kui liidu keskmine (2 %). Praktiseerivate arstide ja õdede arv elanikkonna suurusega võrreldes on endiselt üks väiksemaid liidus ning tervishoiutöötajate jaotumine on riigis ebaühtlane. Endiselt on vähearenenud rahvatervis, e-tervis ja esmatasandi arstiabi, mis on esmatähtsad, et parandada ennetust ja juurdepääsu ning muuta süsteem tulevastele väljakutsetele vastupanuvõimeliseks. Pandeemia on mõjutanud pikaajalise hoolduse asutusi, kus paljud hoolealused kuuluvad kõrge riskiga elanikkonnarühma.

| (19) | COVID-19 pandeemia mõjutab märkimisväärselt tööturgu, pöörates ümber viimaste aastate töötuse vähenemise suundumuse. Töötuse määr peaks suurenema 3,3 %-lt 2019. aastal ligikaudu 7,5 %-le 2020. aastal ja pisut vähenema 2021. aastal, jõudes 5,3 %-le. See lühiajaline mõju võib keskpikas perspektiivis muutuda struktuursemaks, eriti haavatavate elanikkonnarühmade puhul. Ajutine lühendatud tööaja kord, mis pakub ettevõtetele piisavaid stiimuleid selle kasutamiseks, võiks olla tõhus vahend töökohtade säilitamiseks. Hoolimata COVID-19 kriisile eelnenud soodsatest suundumustest, on mõne elanikkonnarühma, eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, eakate ja puuetega inimeste ning nende hooldajate osalemine tööturul jäänud tagasihoidlikuks. Sisseränne liitu mittekuuluvatest riikidest on aidanud leevendada tööjõupuudust, kuid võõrtöötajate jätkuvat sissevoolu võib olla piirikontrollipiirangute tõttu raske tagada. Paindliku töökorralduse, sealhulgas kaugtöö ja paindliku tööajaga töötamise edendamine, eelkõige alalist laadi tööhõive raames, võib seega tõhustada kriisile reageerimist ja aidata madalama aktiivsuse määraga elanikkonnarühmadel leida alaline töö. See parandaks ka tööturu vastupanuvõimet tulevaste majanduslanguste ajal. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 pandeemia mõjutab märkimisväärselt tööturgu, pöörates ümber viimaste aastate töötuse vähenemise suundumuse. Töötuse määr peaks suurenema 3,3 %-lt 2019. aastal ligikaudu 7,5 %-le 2020. aastal ja pisut vähenema 2021. aastal, jõudes 5,3 %-le. See lühiajaline mõju võib keskpikas perspektiivis muutuda struktuursemaks, eriti haavatavate elanikkonnarühmade puhul. Ajutine lühendatud tööaja kord, mis pakub ettevõtetele piisavaid stiimuleid selle kasutamiseks, võiks olla tõhus vahend töökohtade säilitamiseks. Hoolimata COVID-19 kriisile eelnenud soodsatest suundumustest, on mõne elanikkonnarühma, eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, eakate ja puuetega inimeste ning nende hooldajate osalemine tööturul jäänud tagasihoidlikuks. Sisseränne liitu mittekuuluvatest riikidest on aidanud leevendada tööjõupuudust, kuid võõrtöötajate jätkuvat sissevoolu võib olla piirikontrollipiirangute tõttu raske tagada. Paindliku töökorralduse, sealhulgas kaugtöö ja paindliku tööajaga töötamise edendamine, eelkõige alalist laadi tööhõive raames, võib seega tõhustada kriisile reageerimist ja aidata madalama aktiivsuse määraga elanikkonnarühmadel leida alaline töö. See parandaks ka tööturu vastupanuvõimet tulevaste majanduslanguste ajal.

| (20) | COVID-19 pandeemia sotsiaalse mõju leevendamiseks, sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamiseks ja majanduse taastumise toetamiseks on vaja olulisi turvavõrke. Viimastel aastatel on Poola käivitanud ulatusliku sotsiaalsiirete programmi, mis hõlmab üldist lapsetoetust ja pensionäridele igal aastal makstavat ühekordset lisatoetust ning mille maht on peaaegu 2,5 % SKPst aastas. Need meetmed jätavad ruumi sotsiaalkaitse paremaks suunamiseks. Samas on sotsiaalhüvitiste katvus kõige madalama sissetulekuga inimeste puhul väike. Leibkondade eelarve uuringu kohaselt suurenes äärmine vaesus 2019. aastal kõige rohkem nende inimeste või perekondade puhul, kes elasid toetustest (v.a pensionid ja invaliidsuspensionid), mis annab märku sotsiaalkindlustussüsteemi puudustest. Pealegi ei võimalda kõik töölepingud juurdepääsu sotsiaalkaitsele, nagu piisavad töötushüvitised, rasedus- ja sünnitushüvitised, haigus- ja invaliidsushüvitised. See muudab mõned töötajad, keda mõjutavad erakorralised meetmed, haavatavamaks ja seab nad vaesuse ohtu. Lisaks on miinimumsissetulekutoetuste tase alla liidu keskmise. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 pandeemia sotsiaalse mõju leevendamiseks, sotsiaalse ühtekuuluvuse säilitamiseks ja majanduse taastumise toetamiseks on vaja olulisi turvavõrke. Viimastel aastatel on Poola käivitanud ulatusliku sotsiaalsiirete programmi, mis hõlmab üldist lapsetoetust ja pensionäridele igal aastal makstavat ühekordset lisatoetust ning mille maht on peaaegu 2,5 % SKPst aastas. Need meetmed jätavad ruumi sotsiaalkaitse paremaks suunamiseks. Samas on sotsiaalhüvitiste katvus kõige madalama sissetulekuga inimeste puhul väike. Leibkondade eelarve uuringu kohaselt suurenes äärmine vaesus 2019. aastal kõige rohkem nende inimeste või perekondade puhul, kes elasid toetustest (v.a pensionid ja invaliidsuspensionid), mis annab märku sotsiaalkindlustussüsteemi puudustest. Pealegi ei võimalda kõik töölepingud juurdepääsu sotsiaalkaitsele, nagu piisavad töötushüvitised, rasedus- ja sünnitushüvitised, haigus- ja invaliidsushüvitised. See muudab mõned töötajad, keda mõjutavad erakorralised meetmed, haavatavamaks ja seab nad vaesuse ohtu. Lisaks on miinimumsissetulekutoetuste tase alla liidu keskmise.

| (21) | Kõigi haridustasemete tavapärase õppetöö järsk katkestamine on tekitanud haridussüsteemile probleeme distantsõppe pakkumisel. Ebavõrdsuse suurenemise ärahoidmiseks on oluline tagada, et kõigil õppuritel, eelkõige ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga õppuritel, oleks juurdepääs distantsõppele. Siiski ei olnud 2018. aastal internetiühendusega arvutit peaaegu 330 000 õpilase leibkondadel. Suurel osal õpetajatest puuduvad digiõppe oskused. Samal ajal on paljudel vanematel raskusi digi- ja koduõppe toetamisega. Meetmete jätkamine koolide ja õpetajate varustamiseks digitaristu ja e-õppematerjalidega lahendaks mõned neist probleemidest ja tagaks kvaliteedi. COVID-19 kriis on toonud esile üldise struktuurse probleemi seoses digioskuste puuduliku omandamisega, kuna peaaegu pooltel täiskasvanutel puuduvad põhilised digioskused ja täiskasvanute üldine osalemine õppes on oluliselt tagasihoidlikum kui liidus keskmiselt. Hiljutised kutsehariduse reformid ei ole piisavalt motiveerinud tööandjaid selles osalema ning töökohal toimuvat koolitust on endiselt liiga vähe. Tekkiv õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust. |
| --- | --- |

(21)

Kõigi haridustasemete tavapärase õppetöö järsk katkestamine on tekitanud haridussüsteemile probleeme distantsõppe pakkumisel. Ebavõrdsuse suurenemise ärahoidmiseks on oluline tagada, et kõigil õppuritel, eelkõige ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga õppuritel, oleks juurdepääs distantsõppele. Siiski ei olnud 2018. aastal internetiühendusega arvutit peaaegu 330 000 õpilase leibkondadel. Suurel osal õpetajatest puuduvad digiõppe oskused. Samal ajal on paljudel vanematel raskusi digi- ja koduõppe toetamisega. Meetmete jätkamine koolide ja õpetajate varustamiseks digitaristu ja e-õppematerjalidega lahendaks mõned neist probleemidest ja tagaks kvaliteedi. COVID-19 kriis on toonud esile üldise struktuurse probleemi seoses digioskuste puuduliku omandamisega, kuna peaaegu pooltel täiskasvanutel puuduvad põhilised digioskused ja täiskasvanute üldine osalemine õppes on oluliselt tagasihoidlikum kui liidus keskmiselt. Hiljutised kutsehariduse reformid ei ole piisavalt motiveerinud tööandjaid selles osalema ning töökohal toimuvat koolitust on endiselt liiga vähe. Tekkiv õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust.

| (22) | COVID-19 puhang on tõsiselt mõjutanud ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja mikroettevõtjate töötingimusi. Kaugtöö korraldamine on väljakutse ning ainult kümnendik Poola ettevõtetest on piisavalt digitaliseeritud, et oleks võimalik kiirelt kohaneda uute tingimustega. Üks peamisi takistusi VKEde digitaliseerimisel on omanike, juhtide ja töötajate vähene digikirjaoskus. Digitehnoloogia kasutamine avalikus halduses on esmatähtis, et tagada riiklike teenuste osutamine ning suunata kriisi jälgimiseks ja ohjamiseks vajalikke meetmeid. Lisaks vähendavad tõhusad digitaalsed avalikud teenused tarbetut regulatiivset ja halduskoormust, mis võib olla majanduse taastumise etapis otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 puhang on tõsiselt mõjutanud ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja mikroettevõtjate töötingimusi. Kaugtöö korraldamine on väljakutse ning ainult kümnendik Poola ettevõtetest on piisavalt digitaliseeritud, et oleks võimalik kiirelt kohaneda uute tingimustega. Üks peamisi takistusi VKEde digitaliseerimisel on omanike, juhtide ja töötajate vähene digikirjaoskus. Digitehnoloogia kasutamine avalikus halduses on esmatähtis, et tagada riiklike teenuste osutamine ning suunata kriisi jälgimiseks ja ohjamiseks vajalikke meetmeid. Lisaks vähendavad tõhusad digitaalsed avalikud teenused tarbetut regulatiivset ja halduskoormust, mis võib olla majanduse taastumise etapis otsustava tähtsusega.

| (23) | COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks on Poola valitsus andnud mõjutatud ettevõtetele garantiide, laenude ja tingimuslike toetuste kaudu märkimisväärset likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja mikroettevõtjatele. Poola keskpank toetab valitsuse meetmeid, sealhulgas järelturul riigikassa võlakirjade ostmise kava ja märkimisväärsete intressimäärakärbete kaudu. Nende meetmete tulemuslik ja kiire rakendamine ning nende tulemuslik ülekandmine vahendajate poolt on esmatähtis, et aidata ettevõtlussektoril tegevust jätkata ja soodustada majanduse taastumist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet ning jälgida finantssüsteemi stabiilsust. Mõjutatud ettevõtete rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise võimalus ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine. |
| --- | --- |

(23)

COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks on Poola valitsus andnud mõjutatud ettevõtetele garantiide, laenude ja tingimuslike toetuste kaudu märkimisväärset likviidsustoetust, keskendudes VKEdele ja mikroettevõtjatele. Poola keskpank toetab valitsuse meetmeid, sealhulgas järelturul riigikassa võlakirjade ostmise kava ja märkimisväärsete intressimäärakärbete kaudu. Nende meetmete tulemuslik ja kiire rakendamine ning nende tulemuslik ülekandmine vahendajate poolt on esmatähtis, et aidata ettevõtlussektoril tegevust jätkata ja soodustada majanduse taastumist. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet ning jälgida finantssüsteemi stabiilsust. Mõjutatud ettevõtete rahavoogusid aitab parandada ka maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise võimalus ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine.

| (24) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Poola majandus on CO2-mahukas ja õhukvaliteet on üks kehvemaid liidus, tuues kaasa suuri keskkonna- ja terviseprobleeme. Seepärast on oluline kavandada ja vastu võtta ambitsioonikad meetmed, mille eesmärk on õigeaegselt üle minna puhtale energiale kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ning riikliku energia- ja kliimakavaga. Kuigi Poola valguskaabliühenduse kasutuselevõtu näitajad on liidu keskmisest paremad ning viimastel aastatel on ülikiire ja mobiilse lairibaühenduse kasutuselevõtul tehtud märkimisväärseid edusamme, on Poola võetud ühenduvuseesmärkide saavutamisest endiselt kaugel. Majanduse taastumist saaks täiendavalt toetada märkimisväärsete investeeringutega säästvasse transporditaristusse, et parandada ühendust äärealade ja majanduskeskuste vahel. Poola sõltub üha enam teadusest ja innovatsioonist, et tagada pikaajaline kestlik majanduskasv ja konkurentsivõime. Teadus- ja arendustegevuse kulutuste suhe SKPsse on jätkuvalt alla liidu keskmise ning hoolimata nähtavatest edusammudest, mida on tehtud riigi innovatsiooni ökosüsteemi poliitikavaldkondade paljude elementide puhul, on teadusasutuste ja ettevõtete puudulik koostöö endiselt peamine innovatsiooni tugevdamise takistus Poolas. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Poolal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Poolal seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(24)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Poola majandus on CO2-mahukas ja õhukvaliteet on üks kehvemaid liidus, tuues kaasa suuri keskkonna- ja terviseprobleeme. Seepärast on oluline kavandada ja vastu võtta ambitsioonikad meetmed, mille eesmärk on õigeaegselt üle minna puhtale energiale kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ning riikliku energia- ja kliimakavaga. Kuigi Poola valguskaabliühenduse kasutuselevõtu näitajad on liidu keskmisest paremad ning viimastel aastatel on ülikiire ja mobiilse lairibaühenduse kasutuselevõtul tehtud märkimisväärseid edusamme, on Poola võetud ühenduvuseesmärkide saavutamisest endiselt kaugel. Majanduse taastumist saaks täiendavalt toetada märkimisväärsete investeeringutega säästvasse transporditaristusse, et parandada ühendust äärealade ja majanduskeskuste vahel. Poola sõltub üha enam teadusest ja innovatsioonist, et tagada pikaajaline kestlik majanduskasv ja konkurentsivõime. Teadus- ja arendustegevuse kulutuste suhe SKPsse on jätkuvalt alla liidu keskmise ning hoolimata nähtavatest edusammudest, mida on tehtud riigi innovatsiooni ökosüsteemi poliitikavaldkondade paljude elementide puhul, on teadusasutuste ja ettevõtete puudulik koostöö endiselt peamine innovatsiooni tugevdamise takistus Poolas. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Poolal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Poolal seda fondi kõige paremini kasutada.

| (25) | Stabiilsel ja prognoositaval ettevõtluskeskkonnal ning sõbralikul investeerimiskliimal on pandeemiajärgses majanduse taastumises tähtis roll. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on selle olulised osad. Õiguskindlus, sealhulgas juurdepääs sõltumatutele kohtutele, ning usaldus õiguspoliitika ja institutsioonide kvaliteedi ja prognoositavuse vastu on samuti olulised tegurid, millest sõltub siseturu toimimine ja Poola positsiooni kaitsmine Euroopa tarneahelates pärast pandeemiat. Lisaks komisjoni pikaajalistele mureküsimustele õigusriigi olukorra pärast Poolas, millest mitut on juba käsitletud Euroopa Liidu Kohtu otsustes, tekitavad täiendavat muret hiljutised suundumused seoses Poola ja liidu õiguskorra toimimisega. |
| --- | --- |

(25)

Stabiilsel ja prognoositaval ettevõtluskeskkonnal ning sõbralikul investeerimiskliimal on pandeemiajärgses majanduse taastumises tähtis roll. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on selle olulised osad. Õiguskindlus, sealhulgas juurdepääs sõltumatutele kohtutele, ning usaldus õiguspoliitika ja institutsioonide kvaliteedi ja prognoositavuse vastu on samuti olulised tegurid, millest sõltub siseturu toimimine ja Poola positsiooni kaitsmine Euroopa tarneahelates pärast pandeemiat. Lisaks komisjoni pikaajalistele mureküsimustele õigusriigi olukorra pärast Poolas, millest mitut on juba käsitletud Euroopa Liidu Kohtu otsustes, tekitavad täiendavat muret hiljutised suundumused seoses Poola ja liidu õiguskorra toimimisega.

| (26) | Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Nõuetekohase avaliku ja sotsiaalpartneritega konsulteerimise puudumine mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonna stabiilsust ja usaldusväärsust ning õigusaktide kvaliteeti. Avalikud konsultatsioonid tehti kohustuslikuks ministrite nõukogu esitatavate seaduseelnõude puhul, kuid neid kas ei korraldata või ei ole need kohustuslikud ettepanekute puhul, mille esitamiseks kasutatakse alternatiivseid võimalusi, näiteks nende esitamine parlamendiliikmete poolt. See ebajärjepidevus mõjutab veelgi õigusaktide kvaliteeti. Lisaks on sotsiaaldialoogi kvaliteet halvenenud, eelkõige seetõttu, et poliitikakujundamise protsessis ei korraldata konsultatsioone või on need väga lühikesed. Konsultatsioonideks piisava aja tagamine, seadusi ja poliitikadokumente käsitlevate sidusrühmade arvamuste kasutamise parandamine ning konsultatsioonidest vabastatud õigusaktide arvu vähendamine tugevdaks sotsiaalpartnerite kaasamist ja aitaks parandada õigusloome kvaliteeti. Sotsiaaldialoogi nõukogu moodustab kolmepoolse sotsiaaldialoogi institutsioonilise raamistiku. Kuid 2020. aasta aprillis vastu võetud õigusnormid nõrgendavad sotsiaalpartnerite sõltumatust sotsiaaldialoogi nõukogus ja võivad veelgi halvendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust riigis. |
| --- | --- |

(26)

Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Nõuetekohase avaliku ja sotsiaalpartneritega konsulteerimise puudumine mõjutab negatiivselt ettevõtluskeskkonna stabiilsust ja usaldusväärsust ning õigusaktide kvaliteeti. Avalikud konsultatsioonid tehti kohustuslikuks ministrite nõukogu esitatavate seaduseelnõude puhul, kuid neid kas ei korraldata või ei ole need kohustuslikud ettepanekute puhul, mille esitamiseks kasutatakse alternatiivseid võimalusi, näiteks nende esitamine parlamendiliikmete poolt. See ebajärjepidevus mõjutab veelgi õigusaktide kvaliteeti. Lisaks on sotsiaaldialoogi kvaliteet halvenenud, eelkõige seetõttu, et poliitikakujundamise protsessis ei korraldata konsultatsioone või on need väga lühikesed. Konsultatsioonideks piisava aja tagamine, seadusi ja poliitikadokumente käsitlevate sidusrühmade arvamuste kasutamise parandamine ning konsultatsioonidest vabastatud õigusaktide arvu vähendamine tugevdaks sotsiaalpartnerite kaasamist ja aitaks parandada õigusloome kvaliteeti. Sotsiaaldialoogi nõukogu moodustab kolmepoolse sotsiaaldialoogi institutsioonilise raamistiku. Kuid 2020. aasta aprillis vastu võetud õigusnormid nõrgendavad sotsiaalpartnerite sõltumatust sotsiaaldialoogi nõukogus ja võivad veelgi halvendada sotsiaaldialoogi tulemuslikkust riigis.

| (27) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (28) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Poola kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Poola kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (29) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Poolale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Poola majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Poolale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Poola eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (30) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Poolal võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, juurdepääsetavust ja tulemuslikkust, sealhulgas tagades piisavad vahendid ja kiirendades e-tervise teenuste kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada kriisi mõju tööhõivele, edendades eelkõige paindlikku ja lühendatud tööajaga töökorraldust. Paremini suunata sotsiaalhüvitisi ja tagada juurdepääs abivajajatele. Parandada digioskusi. Edendada veelgi ettevõtete ja avaliku halduse üleminekut digitehnoloogiale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jätkata jõupingutusi, et tagada ettevõtetele juurdepääs rahastusele ja likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige digitaristule, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele ning säästvale transpordile, aidates järk-järgult vähendada majanduse CO2 heidet, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parandada investeerimiskliimat, eelkõige kaitstes kohtute sõltumatust. Tagada tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ja sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 123.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

8

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/142

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/22)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Portugali kohta. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Portugali edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad netoväliskohustuste suur maht, era- ja valitsemissektori võlg ning viivislaenude suur osakaal tootlikkuse aeglase kasvu tingimustes haavatavust. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Portugali kohta. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Portugali edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad netoväliskohustuste suur maht, era- ja valitsemissektori võlg ning viivislaenude suur osakaal tootlikkuse aeglase kasvu tingimustes haavatavust.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Portugali julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Portugali julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Portugalis tõenäoliselt piirkondade lõikes erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades, nagu Algarve, ning äärepoolseimates piirkondades, nagu Madeira ja Assoorid. Sellega kaasneb oluline risk, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Portugalis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Portugalis tõenäoliselt piirkondade lõikes erinevad, eelkõige suuresti turismist sõltuvates piirkondades, nagu Algarve, ning äärepoolseimates piirkondades, nagu Madeira ja Assoorid. Sellega kaasneb oluline risk, et piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused Portugalis suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 16. mail 2020 esitas Portugal oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

16. mail 2020 esitas Portugal oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Portugalil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes aga arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Portugali puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud. |
| --- | --- |

(11)

Portugali suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Portugalil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 0,7 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes aga arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Portugali puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames õigustatud.

| (12) | Valitsus ei esitanud oma 2020. aasta stabiilsusprogrammis makromajanduslikku stsenaariumi ning prognoose, mis käsitlevad valitsemissektori eelarvepositsiooni ja valitsemissektori võla suhet SKPsse, isegi 2020. aasta kohta. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt võib aga iga 30 tööpäeva pikkune piirangute periood – st ligikaudu 1,5 kuud – vähendada aastast SKPd keskmiselt 6,5 protsendipunkti. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, mis on tingitud avaliku sektori hüppeliselt suurenenud tingimuslikest kohustustest, mis tulenevad mõnest avaliku sektori ettevõttest ja COVID-19ga seotud erasektorile suunatud meetmetest. Need lisanduvad juba varem kokku lepitud tingimuslikele kohustustele. |
| --- | --- |

(12)

Valitsus ei esitanud oma 2020. aasta stabiilsusprogrammis makromajanduslikku stsenaariumi ning prognoose, mis käsitlevad valitsemissektori eelarvepositsiooni ja valitsemissektori võla suhet SKPsse, isegi 2020. aasta kohta. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt võib aga iga 30 tööpäeva pikkune piirangute periood – st ligikaudu 1,5 kuud – vähendada aastast SKPd keskmiselt 6,5 protsendipunkti. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Eelarveprognoosidega on seotud riskid, mis on tingitud avaliku sektori hüppeliselt suurenenud tingimuslikest kohustustest, mis tulenevad mõnest avaliku sektori ettevõttest ja COVID-19ga seotud erasektorile suunatud meetmetest. Need lisanduvad juba varem kokku lepitud tingimuslikele kohustustele.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Portugal võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammis on nende meetmete hinnanguline mõju eelarvele esitatud kas kuu- või aastaarvestuses, esitamata 2020. aastaks prognoositud aastast koondnäitajat. Nende meetmete hulgas on ühekordne eritoetus ettevõtetele äritegevuse taasalustamiseks (508,0 miljonit eurot või 0,3 % SKPst), lihtsustatud skeem töösuhte ajutiseks katkestamiseks või tavapärase tööaja vähendamiseks („lay-off simplificado“) (373,3 miljonit eurot või 0,2 % SKPst kohaldamiskuu kohta) ning tervishoiusüsteemi ostetud isikukaitsevahendid (0,1 % SKPst kohaldamiskuu kohta) (8). Komisjoni hinnangul võivad nende meetmetega seotud otsesed eelarvekulud moodustada 2020. aastal kokkuvõttes umbes 2,5 % SKPst. Lisaks on Portugal teatavaks teinud meetmed, millel ei ole reeglina otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele ja majapidamistele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 25,1 miljardit eurot või 12,5 % SKPst. Nende meetmete hulgas on käibemaksu, üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ja sotsiaalmaksete edasilükkamine (7,9 miljardit eurot või 3,9 % SKPst) ning riigi tagatud krediidiliinid ja muud sarnased algatused (4,0 miljardit eurot või 2,0 % SKPst). Üldiselt on Portugali võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Portugal võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammis on nende meetmete hinnanguline mõju eelarvele esitatud kas kuu- või aastaarvestuses, esitamata 2020. aastaks prognoositud aastast koondnäitajat. Nende meetmete hulgas on ühekordne eritoetus ettevõtetele äritegevuse taasalustamiseks (508,0 miljonit eurot või 0,3 % SKPst), lihtsustatud skeem töösuhte ajutiseks katkestamiseks või tavapärase tööaja vähendamiseks („lay-off simplificado“) (373,3 miljonit eurot või 0,2 % SKPst kohaldamiskuu kohta) ning tervishoiusüsteemi ostetud isikukaitsevahendid (0,1 % SKPst kohaldamiskuu kohta) (8). Komisjoni hinnangul võivad nende meetmetega seotud otsesed eelarvekulud moodustada 2020. aastal kokkuvõttes umbes 2,5 % SKPst. Lisaks on Portugal teatavaks teinud meetmed, millel ei ole reeglina otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele ja majapidamistele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt ligikaudu 25,1 miljardit eurot või 12,5 % SKPst. Nende meetmete hulgas on käibemaksu, üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ja sotsiaalmaksete edasilükkamine (7,9 miljardit eurot või 3,9 % SKPst) ning riigi tagatud krediidiliinid ja muud sarnased algatused (4,0 miljardit eurot või 2,0 % SKPst). Üldiselt on Portugali võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,5 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt saavutama 2020. aastal haripunkti 131,6 % ja langema 2021. aastal 124,4 %-le. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 6,5 % SKPst ja 2021. aastal 1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt saavutama 2020. aastal haripunkti 131,6 % ja langema 2021. aastal 124,4 %-le.

| (15) | Kuna Portugal kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Portugal kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | COVID-19 pandeemia algas Portugalis 2020. aasta märtsi alguses, pannes riigi tervishoiusüsteemi suure surve alla. Selleks et haiguse levikut maksimaalselt piirata ja surmajuhte vähendada, kehtestas valitsus ajavahemikuks 18. märtsist kuni 2. maini 2020 põhiseaduse kohase eriolukorra ning rakendas kiiresti mitmesugused ranged piirangumeetmed. Portugal võttis meetmeid tervishoiusüsteemi reageerimisvõime parandamiseks ja nakkuste kõvera tasandamiseks, et haiglaid mitte üle koormata. Riiklikud ja üleilmsed piirangumeetmed on enamikus sektorites majandustegevust tunduvalt vähendanud, mõjutades eriti tugevalt turismi ja sellega seotud tegevusi, ning kahjustanud Portugali sotsiaalseid ja majanduslikke väljavaateid, eriti mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Majandus peaks prognooside kohaselt 2020. aastal kahanema 6,8 % ja 2021. aastal kasvama 5,8 %. |
| --- | --- |

(16)

COVID-19 pandeemia algas Portugalis 2020. aasta märtsi alguses, pannes riigi tervishoiusüsteemi suure surve alla. Selleks et haiguse levikut maksimaalselt piirata ja surmajuhte vähendada, kehtestas valitsus ajavahemikuks 18. märtsist kuni 2. maini 2020 põhiseaduse kohase eriolukorra ning rakendas kiiresti mitmesugused ranged piirangumeetmed. Portugal võttis meetmeid tervishoiusüsteemi reageerimisvõime parandamiseks ja nakkuste kõvera tasandamiseks, et haiglaid mitte üle koormata. Riiklikud ja üleilmsed piirangumeetmed on enamikus sektorites majandustegevust tunduvalt vähendanud, mõjutades eriti tugevalt turismi ja sellega seotud tegevusi, ning kahjustanud Portugali sotsiaalseid ja majanduslikke väljavaateid, eriti mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Majandus peaks prognooside kohaselt 2020. aastal kahanema 6,8 % ja 2021. aastal kasvama 5,8 %.

| (17) | Selleks et vähendada COVID-19 pandeemia vahetut mõju inimeste tervisele, tehakse tervishoiusüsteemile suuri kulutusi. Vaja on investeeringuid, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tagada kriisidele reageerimise suutlikkuse, sealhulgas intensiivravi, testimise ning tehnoloogiliste uuringute ja meditsiinialaste rakendusuuringute parandamiseks vajalikud seadmed, tooted ja taristu ning üldine juurdepääs teenustele, sealhulgas väljaspool linnapiirkondi ja äärepoolseimates piirkondades (Madeiral ja Assooridel). COVID-19 puhangu alguses oli tasapisi hakatud rakendama kava riiklikes haiglates uue juhtimismudeli kasutuselevõtuks, mis näeb haiglatele ette ka oluliselt suuremad aastaeelarved. Selle kindel rakendamine praegusel ajal võib aidata suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. COVID-19 on näidanud, kui haavatavad on Portugalis pikaajalise hoolduse asutused, kus nakkusjuhtude määr on olnud kõrgem. Kuigi pikaajalise hoolduse territoriaalne kättesaadavus on viimasel aastakümnel paranenud, on üldine juurdepääsumäär kõigis riigi piirkondades madal. Samas prognoositi juba enne COVID-19 puhangut, et tervishoiukulutuste osakaal SKPs suureneb pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. Jätkuvad jõupingutused tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks on vajalikud nii praeguse kriisi kui ka elanikkonna vananemisega seotud probleemidega toimetulekuks. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et vähendada COVID-19 pandeemia vahetut mõju inimeste tervisele, tehakse tervishoiusüsteemile suuri kulutusi. Vaja on investeeringuid, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, tagada kriisidele reageerimise suutlikkuse, sealhulgas intensiivravi, testimise ning tehnoloogiliste uuringute ja meditsiinialaste rakendusuuringute parandamiseks vajalikud seadmed, tooted ja taristu ning üldine juurdepääs teenustele, sealhulgas väljaspool linnapiirkondi ja äärepoolseimates piirkondades (Madeiral ja Assooridel). COVID-19 puhangu alguses oli tasapisi hakatud rakendama kava riiklikes haiglates uue juhtimismudeli kasutuselevõtuks, mis näeb haiglatele ette ka oluliselt suuremad aastaeelarved. Selle kindel rakendamine praegusel ajal võib aidata suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. COVID-19 on näidanud, kui haavatavad on Portugalis pikaajalise hoolduse asutused, kus nakkusjuhtude määr on olnud kõrgem. Kuigi pikaajalise hoolduse territoriaalne kättesaadavus on viimasel aastakümnel paranenud, on üldine juurdepääsumäär kõigis riigi piirkondades madal. Samas prognoositi juba enne COVID-19 puhangut, et tervishoiukulutuste osakaal SKPs suureneb pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. Jätkuvad jõupingutused tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks on vajalikud nii praeguse kriisi kui ka elanikkonna vananemisega seotud probleemidega toimetulekuks.

| (18) | Pärast pidevaid positiivseid arenguid tööturul alates 2014. aastast seisab Portugal nüüd pandeemia tagajärjel silmitsi erakordsete tööhõiveprobleemidega. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni aktiivsest elanikkonnast ja väheneb 2021. aastal 7,4 %ni, mis on suurem näitaja kui 2019. aasta 6,5 %. Tööhõive toetamiseks ja töökohtade kadumise riski maandamiseks on Portugal lihtsustanud ja kohandanud töösuhte ajutist katkestamist või tavapärase tööaja vähendamist võimaldava skeemi kasutamist. Liidu ja riiklike programmide sihipärane kasutamine võib aidata säilitada töökohti ja majandustegevust, eriti VKEde puhul. Taastumisetapis on personaliseeritud ja sihipärasel aktiivsel tööturupoliitikal, eelkõige täiendus- ja ümberõppel otsustav roll tööjõu töövalmiduse säilitamisel. Tööandjate, haridus- ja koolitusasutuste ning avalike tööturuasutuste vaheline koostöö on tööle võetud inimeste arvu suurendamisel keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

(18)

Pärast pidevaid positiivseid arenguid tööturul alates 2014. aastast seisab Portugal nüüd pandeemia tagajärjel silmitsi erakordsete tööhõiveprobleemidega. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni aktiivsest elanikkonnast ja väheneb 2021. aastal 7,4 %ni, mis on suurem näitaja kui 2019. aasta 6,5 %. Tööhõive toetamiseks ja töökohtade kadumise riski maandamiseks on Portugal lihtsustanud ja kohandanud töösuhte ajutist katkestamist või tavapärase tööaja vähendamist võimaldava skeemi kasutamist. Liidu ja riiklike programmide sihipärane kasutamine võib aidata säilitada töökohti ja majandustegevust, eriti VKEde puhul. Taastumisetapis on personaliseeritud ja sihipärasel aktiivsel tööturupoliitikal, eelkõige täiendus- ja ümberõppel otsustav roll tööjõu töövalmiduse säilitamisel. Tööandjate, haridus- ja koolitusasutuste ning avalike tööturuasutuste vaheline koostöö on tööle võetud inimeste arvu suurendamisel keskse tähtsusega.

| (19) | COVID-19 pandeemia nõuab meetmeid, et leevendada sotsiaalseid tagajärgi ja kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, et ebavõrdsus ei kasvaks. Nende meetmete hulgas on töötushüvitiste skeemid ja sissetulekutoetus kõige enam mõjutatud töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ebatüüpilises töösuhtes olevatele inimestele, juurdepääs teenustele ja tööturule naasmist edendavad meetmed. Sotsiaalvaldkonna riikliku erandolukorrakava rakendamine koostöös sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga võib toetada kohest ja koordineeritud reageerimist kriisi sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks. Poliitikamuudatused (nt miinimumsissetuleku, eakate täiendava solidaarsustoetuse, pensionide ja perehüvitiste suurendamine), mille eesmärk oli peatada sotsiaalsiirete viimastel aastatel aset leidnud tulemuslikkuse vähenemine, on avaldanud positiivset mõju tulujaotusele. Sotsiaalsiirded (v.a pensionid) vähendasid aga Portugalis vaesuse ohus oleva elanikkonna osakaalu 2018. aastal vaid 23,8 %, mis on oluliselt väiksem näitaja kui liidu keskmine 34 %. Lisaks on miinimumsissetuleku skeem piisavuse poolest üks liidu nõrgematest, tagades sissetuleku, mis moodustab riigi vaesuspiirist vaid 40 %. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 pandeemia nõuab meetmeid, et leevendada sotsiaalseid tagajärgi ja kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, et ebavõrdsus ei kasvaks. Nende meetmete hulgas on töötushüvitiste skeemid ja sissetulekutoetus kõige enam mõjutatud töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ebatüüpilises töösuhtes olevatele inimestele, juurdepääs teenustele ja tööturule naasmist edendavad meetmed. Sotsiaalvaldkonna riikliku erandolukorrakava rakendamine koostöös sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga võib toetada kohest ja koordineeritud reageerimist kriisi sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks. Poliitikamuudatused (nt miinimumsissetuleku, eakate täiendava solidaarsustoetuse, pensionide ja perehüvitiste suurendamine), mille eesmärk oli peatada sotsiaalsiirete viimastel aastatel aset leidnud tulemuslikkuse vähenemine, on avaldanud positiivset mõju tulujaotusele. Sotsiaalsiirded (v.a pensionid) vähendasid aga Portugalis vaesuse ohus oleva elanikkonna osakaalu 2018. aastal vaid 23,8 %, mis on oluliselt väiksem näitaja kui liidu keskmine 34 %. Lisaks on miinimumsissetuleku skeem piisavuse poolest üks liidu nõrgematest, tagades sissetuleku, mis moodustab riigi vaesuspiirist vaid 40 %.

| (20) | Kuna kasutusele tuli võtta suhtlemisdistantsi meetmed, suurendab COVID-19 pandeemia oluliselt vajadust kasutada digitehnoloogiat, et tagada jätkuv juurdepääs haridusele, koolitusele ja äritegevusele. Portugali koolid ja koolituskeskused on suletud ja traditsiooniline statsionaarne õpe on katkenud ning asendunud distantsõppe pakkumisega. Ligikaudu 6 %-l majapidamistest ei ole endiselt internetiühendust, mis mõjutab hinnanguliselt 50 000 õpilast, ning internetiühendus ja telekommunikatsioonivõrkudega kaetus on linna- ja maapiirkondades väga erinev. Sotsiaalmajanduslikult soodsas olukorras olevatest peredest pärit õpilastel on paremad võimalused tulla toime distantsõppest tingitud raskustega. Lisaks on Portugalis suur digioskuste puudus. 2019. aastal ei olnud 48 %-l elanikkonnast algtasemel digioskusi ja sellest ligikaudu 26 %-l ei olnud mingeid digioskusi; nende inimeste osakaal, kes ei ole kunagi internetti kasutanud, on liidu keskmisest kaks korda suurem. Praeguses olukorras tuleb võtta aktiivselt kasutusele e-koolitused ja teha jõupingutusi, et aidata digitaalselt tõrjutud inimestel ületada distantsõppele juurdepääsu takistavad tegurid. Kui ettevõtted võtaksid kasutusele digitehnoloogia, et pakkuda alternatiivset töökorraldust ja digiteenuseid, võimaldaks see jätkata tegevust ettevõtetel, kelle teenuseid saab osutada internetis, leevendades sel viisil mõnes sektoris piirangute mõju. See on eriti asjakohane Portugalis, mille majandust iseloomustavad peamiselt mikroettevõtjad, kes on koondunud traditsioonilistesse sektoritesse. Üks peamine tegur, mis takistab VKEde digitaliseerimist, on puudulikud digiteadmised, mis tuleneb juhtide ja töötajate digikirjaoskuse üldisest madalast tasemest. |
| --- | --- |

(20)

Kuna kasutusele tuli võtta suhtlemisdistantsi meetmed, suurendab COVID-19 pandeemia oluliselt vajadust kasutada digitehnoloogiat, et tagada jätkuv juurdepääs haridusele, koolitusele ja äritegevusele. Portugali koolid ja koolituskeskused on suletud ja traditsiooniline statsionaarne õpe on katkenud ning asendunud distantsõppe pakkumisega. Ligikaudu 6 %-l majapidamistest ei ole endiselt internetiühendust, mis mõjutab hinnanguliselt 50 000 õpilast, ning internetiühendus ja telekommunikatsioonivõrkudega kaetus on linna- ja maapiirkondades väga erinev. Sotsiaalmajanduslikult soodsas olukorras olevatest peredest pärit õpilastel on paremad võimalused tulla toime distantsõppest tingitud raskustega. Lisaks on Portugalis suur digioskuste puudus. 2019. aastal ei olnud 48 %-l elanikkonnast algtasemel digioskusi ja sellest ligikaudu 26 %-l ei olnud mingeid digioskusi; nende inimeste osakaal, kes ei ole kunagi internetti kasutanud, on liidu keskmisest kaks korda suurem. Praeguses olukorras tuleb võtta aktiivselt kasutusele e-koolitused ja teha jõupingutusi, et aidata digitaalselt tõrjutud inimestel ületada distantsõppele juurdepääsu takistavad tegurid. Kui ettevõtted võtaksid kasutusele digitehnoloogia, et pakkuda alternatiivset töökorraldust ja digiteenuseid, võimaldaks see jätkata tegevust ettevõtetel, kelle teenuseid saab osutada internetis, leevendades sel viisil mõnes sektoris piirangute mõju. See on eriti asjakohane Portugalis, mille majandust iseloomustavad peamiselt mikroettevõtjad, kes on koondunud traditsioonilistesse sektoritesse. Üks peamine tegur, mis takistab VKEde digitaliseerimist, on puudulikud digiteadmised, mis tuleneb juhtide ja töötajate digikirjaoskuse üldisest madalast tasemest.

| (21) | Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte ning võimaldada ettevõtetel šokk üle elada ja jääda konkurentsivõimeliseks, võttis Portugal vastu hulga meetmeid, mille eesmärk on toetada elujõulisi ettevõtteid ja eelkõige VKEsid, mida on mõjutanud suhtlemisdistantsi meetmete kehtestamine, mis tähendas tegevuspiiranguid ning sisenõudluse ja ülemaailmse nõudluse vähenemist. Need meetmed keskenduvad likviidsustoetuse andmisele muu hulgas selliste vahendite abil nagu riigi ja avaliku sektori finantseerimisasutuste rahastatavad garantiid, otsetoetused, maksustamise edasilükkamine ning sotsiaalmaksete vähendamine ja edasilükkamine, samuti eluaseme üüri maksmise edasilükkamine ning avaliku sektori moratoorium majapidamistele ja ettevõtetele antud laenude suhtes. Meetmed on suunatud eelkõige kõige enam kannatada saanud sektoritele, sealhulgas turismi- ja majutussektorile ja nendega seotud majandustegevusele, ning tootmis- ja ekspordiettevõtetele. On oluline, et avaliku sektori asutused ja erasektori vahendajad rakendaksid neid meetmeid õigeaegselt ja tõhusalt. Sellest tulenevalt lihtsustas Portugali valitsus krediidiliinidele juurdepääsu protsessi, täpsemalt ettevõtetelt nõutavate dokumentide osas. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet ja majanduse rahastamistingimusi. Täiendavate poliitikameetmete eesmärk on toetada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et hoida ära välditavaid pankrotte ning võimaldada ettevõtetel šokk üle elada ja jääda konkurentsivõimeliseks, võttis Portugal vastu hulga meetmeid, mille eesmärk on toetada elujõulisi ettevõtteid ja eelkõige VKEsid, mida on mõjutanud suhtlemisdistantsi meetmete kehtestamine, mis tähendas tegevuspiiranguid ning sisenõudluse ja ülemaailmse nõudluse vähenemist. Need meetmed keskenduvad likviidsustoetuse andmisele muu hulgas selliste vahendite abil nagu riigi ja avaliku sektori finantseerimisasutuste rahastatavad garantiid, otsetoetused, maksustamise edasilükkamine ning sotsiaalmaksete vähendamine ja edasilükkamine, samuti eluaseme üüri maksmise edasilükkamine ning avaliku sektori moratoorium majapidamistele ja ettevõtetele antud laenude suhtes. Meetmed on suunatud eelkõige kõige enam kannatada saanud sektoritele, sealhulgas turismi- ja majutussektorile ja nendega seotud majandustegevusele, ning tootmis- ja ekspordiettevõtetele. On oluline, et avaliku sektori asutused ja erasektori vahendajad rakendaksid neid meetmeid õigeaegselt ja tõhusalt. Sellest tulenevalt lihtsustas Portugali valitsus krediidiliinidele juurdepääsu protsessi, täpsemalt ettevõtetelt nõutavate dokumentide osas. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet ja majanduse rahastamistingimusi. Täiendavate poliitikameetmete eesmärk on toetada ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjaid.

| (22) | Majanduse taastumise edendamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kasvu kiirendavad investeeringud teadusuuringute ja innovatsiooni, digitaliseerimise, ühendatuse ja rohelisele majandusele ülemineku toetamiseks aitavad taastada Portugali majandust ja suunata selle pikaajalise kestliku majanduskasvu teele. Transporditaristusse tehtavad investeeringud võivad aidata tegeleda Portugali ääremaastaatusega, eelkõige juhul, kui kõrvaldatakse lüngad raudteeühenduses Hispaaniaga ja võimaldatakse kasutada Portugali sadamate kasutamata potentsiaali. Portugali riikliku energia- ja kliimakava kohaselt on kliimapöördeks ja energiasüsteemi ümberkujundamiseks vaja suuri investeeringuid. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks ja ettevõtete energiatarbimise vähendamiseks on veel palju võimalusi. Parem energiaühendus Pürenee poolsaare piires võib suurendada konkurentsi ja edendada taastuvenergia kasutamist. Investeeringud võivad aidata ka valmistuda kliimamuutuste negatiivseteks tagajärgedeks, nagu üleujutused ja metsatulekahjud, aidata parandada veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Portugalil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Portugalil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(22)

Majanduse taastumise edendamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kasvu kiirendavad investeeringud teadusuuringute ja innovatsiooni, digitaliseerimise, ühendatuse ja rohelisele majandusele ülemineku toetamiseks aitavad taastada Portugali majandust ja suunata selle pikaajalise kestliku majanduskasvu teele. Transporditaristusse tehtavad investeeringud võivad aidata tegeleda Portugali ääremaastaatusega, eelkõige juhul, kui kõrvaldatakse lüngad raudteeühenduses Hispaaniaga ja võimaldatakse kasutada Portugali sadamate kasutamata potentsiaali. Portugali riikliku energia- ja kliimakava kohaselt on kliimapöördeks ja energiasüsteemi ümberkujundamiseks vaja suuri investeeringuid. Hoonete energiatõhususe suurendamiseks ja ettevõtete energiatarbimise vähendamiseks on veel palju võimalusi. Parem energiaühendus Pürenee poolsaare piires võib suurendada konkurentsi ja edendada taastuvenergia kasutamist. Investeeringud võivad aidata ka valmistuda kliimamuutuste negatiivseteks tagajärgedeks, nagu üleujutused ja metsatulekahjud, aidata parandada veemajandust ja jäätmekäitlust ning arendada ringmajanduse potentsiaali. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Portugalil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Portugalil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (23) | Portugali kohtusüsteem on viimastel aastatel muutunud tõhusamaks tänu mitmele meetmele, mida jätkuvalt rakendatakse. Pandeemia ja sellest tingitud majanduslangus võivad aga suurendada kohtuvaidluste hulka, mis võib süvendada järelejäänud puudujääke, eelkõige pikki menetlusi ja kohtuasjade suurt kuhjumist haldus- ja maksukohtutes. Kohtusüsteemi suurem tõhusus ja vastupanuvõime võivad parandada ettevõtluskeskkonda, millest saavad kasu eelkõige kodumaised VKEd ja investorid. |
| --- | --- |

(23)

Portugali kohtusüsteem on viimastel aastatel muutunud tõhusamaks tänu mitmele meetmele, mida jätkuvalt rakendatakse. Pandeemia ja sellest tingitud majanduslangus võivad aga suurendada kohtuvaidluste hulka, mis võib süvendada järelejäänud puudujääke, eelkõige pikki menetlusi ja kohtuasjade suurt kuhjumist haldus- ja maksukohtutes. Kohtusüsteemi suurem tõhusus ja vastupanuvõime võivad parandada ettevõtluskeskkonda, millest saavad kasu eelkõige kodumaised VKEd ja investorid.

| (24) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (25) | Portugali pangandussüsteemis on möödunud aastatel tehtud kokkuvõttes mitmeid parandusi. Kasumlikkuse näitajad paranesid tänu sektori tõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutustele ning eraldiste ja väärtuse languse vähenemisele. Kuna kasumlikkus suurenes, jätkus pangandussüsteemis omavahendite suhtarvude paranemine. Omavahendite tase jääb siiski jätkuvalt liidu keskmisest allapoole. Viivislaenude suhtarv jätkas mitu aastat kestnud langustrendi, kuid on siiski endiselt liidu näitajast kaks korda suurem. Sissetuleku loomise võime on madalate intressimäärade juures ja endiselt suure võlakoormusega majanduses jätkuvalt probleem. COVID-19 kriis, madalate intressimääradega keskkond ja samuti teatav naftast sõltuvatest riikidest tingitud risk tekitavad pangandussektorile probleeme ning kajastuvad ka antud laenude krediidikvaliteedis. |
| --- | --- |

(25)

Portugali pangandussüsteemis on möödunud aastatel tehtud kokkuvõttes mitmeid parandusi. Kasumlikkuse näitajad paranesid tänu sektori tõhususe suurendamiseks tehtud jõupingutustele ning eraldiste ja väärtuse languse vähenemisele. Kuna kasumlikkus suurenes, jätkus pangandussüsteemis omavahendite suhtarvude paranemine. Omavahendite tase jääb siiski jätkuvalt liidu keskmisest allapoole. Viivislaenude suhtarv jätkas mitu aastat kestnud langustrendi, kuid on siiski endiselt liidu näitajast kaks korda suurem. Sissetuleku loomise võime on madalate intressimäärade juures ja endiselt suure võlakoormusega majanduses jätkuvalt probleem. COVID-19 kriis, madalate intressimääradega keskkond ja samuti teatav naftast sõltuvatest riikidest tingitud risk tekitavad pangandussektorile probleeme ning kajastuvad ka antud laenude krediidikvaliteedis.

| (26) | On tehtud kindlaks, et üks põhitegureid, mis takistab pankadel tegeleda kiiresti suure viivislaenude osakaaluga, on pikad maksejõuetusmenetlused. Need avaldavad märkimisväärset mõju ka nende varade hinnastamisele järelturgudel, sest tulemused, mida mõõdetakse võlausaldajatele tehtud maksetena, ei ole piisavad. Viivislaenude koosseisust nähtub jätkuvalt, et püsivalt on suur ettevõtetele antud laenude osakaal (ligikaudu kaks kolmandikku), mis sobivad kiire standardse lähenemisviisi kasutamiseks kõige vähem. Viimastel aastatel on nii maksejõuetus- kui ka tsiviiltäitemenetlusse tehtud mitu muudatust. Edasised kohandused, eelkõige sellised, millega käsitletakse põhjendamatuid viivitusi, aitaksid nii võlausaldajaid kui ka laenuvõtjaid ning laenuvõtjad saaksid alustada puhtalt lehelt. |
| --- | --- |

(26)

On tehtud kindlaks, et üks põhitegureid, mis takistab pankadel tegeleda kiiresti suure viivislaenude osakaaluga, on pikad maksejõuetusmenetlused. Need avaldavad märkimisväärset mõju ka nende varade hinnastamisele järelturgudel, sest tulemused, mida mõõdetakse võlausaldajatele tehtud maksetena, ei ole piisavad. Viivislaenude koosseisust nähtub jätkuvalt, et püsivalt on suur ettevõtetele antud laenude osakaal (ligikaudu kaks kolmandikku), mis sobivad kiire standardse lähenemisviisi kasutamiseks kõige vähem. Viimastel aastatel on nii maksejõuetus- kui ka tsiviiltäitemenetlusse tehtud mitu muudatust. Edasised kohandused, eelkõige sellised, millega käsitletakse põhjendamatuid viivitusi, aitaksid nii võlausaldajaid kui ka laenuvõtjaid ning laenuvõtjad saaksid alustada puhtalt lehelt.

| (27) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Portugal kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Portugal kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (28) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Portugal tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(28)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Portugal tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (29) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Portugalile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Portugali majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Portugalile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (30) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (31) | Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4, |
| --- | --- |

(31)

Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1, 2, 3 ja 4,

SOOVITAB Portugalil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toetada tööhõivet ja prioriseerida töökohtade säilitamise meetmeid. Tagada piisav ja tulemuslik sotsiaalkaitse ja sissetulekutoetus. Toetada digitehnoloogia kasutamist, et tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning edendada ettevõtete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rakendada ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tagada ettevõtetele, eelkõige VKEdele juurdepääs likviidsusele. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, raudteetaristule ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Suurendada haldus- ja maksukohtute tõhusust. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 129.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Eelarvemõju on vastavalt komisjoni 2020. aasta kevadprognoosile väljendatud protsendina 2020. aasta SKPst (200,4 miljardit eurot).

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/149

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Rumeenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/23)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Rumeenia kohta. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Rumeenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud kulupõhise konkurentsivõime ja jooksevkonto puudujäägi suurenemisega ekspansiivne eelarvepoliitika ja ettearvamatu ettevõtluskeskkonna kontekstis. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Rumeenia kohta. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Rumeenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud kulupõhise konkurentsivõime ja jooksevkonto puudujäägi suurenemisega ekspansiivne eelarvepoliitika ja ettearvamatu ettevõtluskeskkonna kontekstis.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rumeeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rumeeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on investeeringute ja tööviljakuse märkimisväärsete lünkade ning erineva spetsialiseerumise tõttu Rumeenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rumeenias suurenevad, mis pöörab ümber juba täheldatud suundumuse erinevuste mõningase vähenemise poole pealinna ja ülejäänud piirkondade või linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on investeeringute ja tööviljakuse märkimisväärsete lünkade ning erineva spetsialiseerumise tõttu Rumeenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rumeenias suurenevad, mis pöörab ümber juba täheldatud suundumuse erinevuste mõningase vähenemise poole pealinna ja ülejäänud piirkondade või linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Rumeenia esitas 8. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 14. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Rumeenia esitas 8. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 14. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Rumeenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa.

| (12) | Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509, (7) milles tehakse järeldus, et eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal on Rumeenias ülemäärane eelarvepuudujääk. See järeldus põhines valitsuse ajakohastatud eelarve-eesmärkidel, mis kajastasid käesoleva aasta kohta esitatud eelarve täitmise andmeid. Valitsemissektori 2019. aasta eelarvepuudujääk 4,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) kinnitas rikkumist. Rikkumine tulenes eelarve tasakaalustamatuse pidevast suurenemisest, mis sai alguse tugeva majanduskasvu perioodil 2016. aastal rakendama hakatud ekspansiivsest eelarvepoliitikast. Süstemaatilised ja korduvad erandid riiklikest eelarvereeglitest selle ajavahemiku jooksul muutsid need reeglid suures osas ebatõhusaks. Lisaks sellele on Rumeenia korduvalt jätnud võtmata tõhusad meetmed vastusena nõukogu soovitustele, mis on talle esitatud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse kontekstis. Nõukogu avaldas 3. aprillil 2020 ka soovituse (8) valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Rumeenias hiljemalt 2022. aastaks. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509, (7) milles tehakse järeldus, et eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal on Rumeenias ülemäärane eelarvepuudujääk. See järeldus põhines valitsuse ajakohastatud eelarve-eesmärkidel, mis kajastasid käesoleva aasta kohta esitatud eelarve täitmise andmeid. Valitsemissektori 2019. aasta eelarvepuudujääk 4,3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) kinnitas rikkumist. Rikkumine tulenes eelarve tasakaalustamatuse pidevast suurenemisest, mis sai alguse tugeva majanduskasvu perioodil 2016. aastal rakendama hakatud ekspansiivsest eelarvepoliitikast. Süstemaatilised ja korduvad erandid riiklikest eelarvereeglitest selle ajavahemiku jooksul muutsid need reeglid suures osas ebatõhusaks. Lisaks sellele on Rumeenia korduvalt jätnud võtmata tõhusad meetmed vastusena nõukogu soovitustele, mis on talle esitatud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse kontekstis. Nõukogu avaldas 3. aprillil 2020 ka soovituse (8) valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Rumeenias hiljemalt 2022. aastaks.

| (13) | Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oli Rumeenias suure eelarvepuudujäägi ja elanikkonna vananemisega seotud kulude, eelkõige pensionide prognoositava märkimisväärse suurenemise tõttu ohus juba enne COVID-19 puhangut. 2019. aasta septembris suurendati vanaduspensioni 15 % ning vastavalt 2019. aasta suvel vastu võetud pensioniseadusele peaks see 2020. aasta septembris suurenema 40 % ja 2021. aasta septembris ümberarvutuste tulemusena veelgi. Seega suureneksid pensionikulud ajavahemikul 2020–2022 oluliselt. COVID-19 pandeemia mõju majandustegevusele ja selle leevendamiseks vajalik eelarve kohandamine suurendavad veelgi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riske. Eelnevad eelarvepoliitilised otsused on jätnud Rumeeniale COVID-19 puhangu tagajärgedega tegelemiseks vaid väikesed eelarvepuhvrid. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oli Rumeenias suure eelarvepuudujäägi ja elanikkonna vananemisega seotud kulude, eelkõige pensionide prognoositava märkimisväärse suurenemise tõttu ohus juba enne COVID-19 puhangut. 2019. aasta septembris suurendati vanaduspensioni 15 % ning vastavalt 2019. aasta suvel vastu võetud pensioniseadusele peaks see 2020. aasta septembris suurenema 40 % ja 2021. aasta septembris ümberarvutuste tulemusena veelgi. Seega suureneksid pensionikulud ajavahemikul 2020–2022 oluliselt. COVID-19 pandeemia mõju majandustegevusele ja selle leevendamiseks vajalik eelarve kohandamine suurendavad veelgi eelarve jätkusuutlikkusega seotud riske. Eelnevad eelarvepoliitilised otsused on jätnud Rumeeniale COVID-19 puhangu tagajärgedega tegelemiseks vaid väikesed eelarvepuhvrid.

| (14) | 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk 4,3 % SKPst 2019. aastal suureneb puudujäägini 6,7 % SKPst 2020. aastal, samas kui valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks suurenema 35,2 %-lt 2019. aastal 40,9 %-le 2020. aastal. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks sellele on eelarveprognoosidega seotud riskid, nimelt tundub, et mõningaid tuluartikleid ei ole hinnatud kooskõlas aluseks olevate makromajanduslike prognoosidega, samas kui mõne jooksvate kulude artikli mõõdukus näib põhinevat programmis täpsustamata jäetud eelarve konsolideerimise meetmetel. |
| --- | --- |

(14)

2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk 4,3 % SKPst 2019. aastal suureneb puudujäägini 6,7 % SKPst 2020. aastal, samas kui valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks suurenema 35,2 %-lt 2019. aastal 40,9 %-le 2020. aastal. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks sellele on eelarveprognoosidega seotud riskid, nimelt tundub, et mõningaid tuluartikleid ei ole hinnatud kooskõlas aluseks olevate makromajanduslike prognoosidega, samas kui mõne jooksvate kulude artikli mõõdukus näib põhinevat programmis täpsustamata jäetud eelarve konsolideerimise meetmetel.

| (15) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rumeenia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,2 % SKPst. Meetmed hõlmavad tehnilise töötuse hüvitisi töötajatele ja sarnaseid hüvitisi muudele töötajate kategooriatele, meditsiiniseadmete ostmist ja muid kulutusi COVID-19 vastu võitlemiseks ning lisatasusid tervishoiusektori töötajatele, kes tegelevad COVID-19 nakkusega patsientidega. Lisaks on Rumeenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad maksude tasumise edasilükkamine, käibemaksu tagastamise kiirendamine, laenutagatised väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ajutine moratoorium kodumajapidamiste ja VKEde pangalaenude osamaksete tasumisele ning VKEde üüri- ja kommunaalkulude tasumise edasilükkamine. Üldiselt on Rumeenia valitsuse võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. |
| --- | --- |

(15)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rumeenia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,2 % SKPst. Meetmed hõlmavad tehnilise töötuse hüvitisi töötajatele ja sarnaseid hüvitisi muudele töötajate kategooriatele, meditsiiniseadmete ostmist ja muid kulutusi COVID-19 vastu võitlemiseks ning lisatasusid tervishoiusektori töötajatele, kes tegelevad COVID-19 nakkusega patsientidega. Lisaks on Rumeenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad maksude tasumise edasilükkamine, käibemaksu tagastamise kiirendamine, laenutagatised väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ajutine moratoorium kodumajapidamiste ja VKEde pangalaenude osamaksete tasumisele ning VKEde üüri- ja kommunaalkulude tasumise edasilükkamine. Üldiselt on Rumeenia valitsuse võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises.

| (16) | Kui poliitikat ei muudeta, on Rumeenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,2 % SKPst ja 2021. aastal –11,4 % SKPst. Komisjon prognoosib, et valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal jõudma 46,2 %ni. |
| --- | --- |

(16)

Kui poliitikat ei muudeta, on Rumeenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –9,2 % SKPst ja 2021. aastal –11,4 % SKPst. Komisjon prognoosib, et valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks 2020. aastal jõudma 46,2 %ni.

| (17) | Rumeenia kuulutas 16. märtsil 2020 välja eriolukorra. Alates 25. märtsist 2020 pidid kõik koolid ja kauplused (välja arvatud esmatarbekaupu müüvad kauplused) oma uksed sulgema ning jõustusid piiriületuspiirangud. Liikumine avalikes kohtades oli lubatud ainult piiratud juhtudel ja üle 65-aastaste inimeste suhtes olid kehtestatud rangemad meetmed. Rumeenia kehtestas ka rahvusvahelise reisimise keelu teatavatesse riikidesse ja kehtestas mitmes linnas range karantiini. Selline olukord on kahjustanud majanduse tootmissektorit, sest liikumispiirangutel on olnud majandustegevusele väga negatiivne mõju. Tööstussektoris lõpetas mitu tootjat märtsi teises pooles tootmise ning sellel on tugev ülekanduv mõju peamistele sektoritele, näiteks autotööstusele. Sarnaseid arenguid on täheldatud ka jaemüügi- ja majutussektoris. Koondmõju tõukab majanduse 2020. aastal langusesse. Eriolukord lõppes 14. mail 2020 ning Rumeenia teatas, et hakkab järk-järgult liikumispiiranguid kaotama. Alates 15. maist 2020 kehtestati meetmed, mis hõlmasid liikumispiirangute leevendamist linnade piires, jaemüügi osalist taaskäivitamist ning kaitsemaskide kohustuslikku kandmist suletud avalikes ruumides ja kaubanduspindadel, ühistranspordis ja töökohtades. Mõned autotööstuse sektori tootjad alustasid 2020. aasta aprilli lõpus ja mai alguses järk-järgult taas tegevust. Valitsus valmistab ette täiendavaid meetmeid majanduse taaskäivitamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Rumeenia kuulutas 16. märtsil 2020 välja eriolukorra. Alates 25. märtsist 2020 pidid kõik koolid ja kauplused (välja arvatud esmatarbekaupu müüvad kauplused) oma uksed sulgema ning jõustusid piiriületuspiirangud. Liikumine avalikes kohtades oli lubatud ainult piiratud juhtudel ja üle 65-aastaste inimeste suhtes olid kehtestatud rangemad meetmed. Rumeenia kehtestas ka rahvusvahelise reisimise keelu teatavatesse riikidesse ja kehtestas mitmes linnas range karantiini. Selline olukord on kahjustanud majanduse tootmissektorit, sest liikumispiirangutel on olnud majandustegevusele väga negatiivne mõju. Tööstussektoris lõpetas mitu tootjat märtsi teises pooles tootmise ning sellel on tugev ülekanduv mõju peamistele sektoritele, näiteks autotööstusele. Sarnaseid arenguid on täheldatud ka jaemüügi- ja majutussektoris. Koondmõju tõukab majanduse 2020. aastal langusesse. Eriolukord lõppes 14. mail 2020 ning Rumeenia teatas, et hakkab järk-järgult liikumispiiranguid kaotama. Alates 15. maist 2020 kehtestati meetmed, mis hõlmasid liikumispiirangute leevendamist linnade piires, jaemüügi osalist taaskäivitamist ning kaitsemaskide kohustuslikku kandmist suletud avalikes ruumides ja kaubanduspindadel, ühistranspordis ja töökohtades. Mõned autotööstuse sektori tootjad alustasid 2020. aasta aprilli lõpus ja mai alguses järk-järgult taas tegevust. Valitsus valmistab ette täiendavaid meetmeid majanduse taaskäivitamiseks.

| (18) | Pandeemia on pannud tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Kriis tabas süsteemi, mida iseloomustasid struktuursed puudused, nagu väikesed kulutused ja ebavõrdne juurdepääs tervishoiuteenustele. Sellega seoses on peamiseks väljakutseks tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja šokkidele reageerimise suutlikkuse parandamine. Viivitamatu reageerimise osana ostis Rumeenia elutähtsaid meditsiinitooteid ja lisas COVID-19ga seotud ravikulud kindlustamata isikute minimaalsete hüvitiste paketti. Tervishoiutöötajate, sealhulgas perearstide märkimisväärne nappus ja vananenud meditsiiniasutused, meditsiinitoodete puudus, tervishoiutöötajate ebapiisav väljaõpe ning eri ravitasandite vaheline vähene järjepidevus ja integratsioon nõrgendavad tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Teatatud rahuldamata arstiabivajaduste hulk suurenes juba enne COVID-19 kriisi ja tõenäoliselt on tervishoiuteenuste kättesaadavus veelgi halvenenud. Pandeemia tõi veelgi rohkem esile piirkondlikud erinevused ning tervishoiuteenuste puuduliku katvuse madala sissetulekuga rühmade ja eakate jaoks. Pikemas perspektiivis on rahvastiku vananemine ja ränne probleemid, mis avaldavad tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkusele üha suuremat survet. COVID-19 kontekstis on samavõrd oluline käsitleda struktuurseid küsimusi, sealhulgas ennetavate teenuste, ambulatoorse ravi ja kogukonnapõhise hoolduse arendamist, sihipäraste avaliku sektori poliitikameetmetega. Vaja on pikaajalisi investeeringuid, et tugevdada Rumeenia tervishoiusüsteemi, kindlustades tervishoiutöötajate ja meditsiiniseadmete olemasolu, edendades tehnoloogilisi ja rakendusuuringuid ning parandades tervishoiuteenuste katvust ja kättesaadavust kõigi kodanike jaoks, ka linnavälistes piirkondades, sealhulgas e-tervise teenuste kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Pandeemia on pannud tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Kriis tabas süsteemi, mida iseloomustasid struktuursed puudused, nagu väikesed kulutused ja ebavõrdne juurdepääs tervishoiuteenustele. Sellega seoses on peamiseks väljakutseks tervishoiusüsteemi vastupanuvõime ja šokkidele reageerimise suutlikkuse parandamine. Viivitamatu reageerimise osana ostis Rumeenia elutähtsaid meditsiinitooteid ja lisas COVID-19ga seotud ravikulud kindlustamata isikute minimaalsete hüvitiste paketti. Tervishoiutöötajate, sealhulgas perearstide märkimisväärne nappus ja vananenud meditsiiniasutused, meditsiinitoodete puudus, tervishoiutöötajate ebapiisav väljaõpe ning eri ravitasandite vaheline vähene järjepidevus ja integratsioon nõrgendavad tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Teatatud rahuldamata arstiabivajaduste hulk suurenes juba enne COVID-19 kriisi ja tõenäoliselt on tervishoiuteenuste kättesaadavus veelgi halvenenud. Pandeemia tõi veelgi rohkem esile piirkondlikud erinevused ning tervishoiuteenuste puuduliku katvuse madala sissetulekuga rühmade ja eakate jaoks. Pikemas perspektiivis on rahvastiku vananemine ja ränne probleemid, mis avaldavad tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkusele üha suuremat survet. COVID-19 kontekstis on samavõrd oluline käsitleda struktuurseid küsimusi, sealhulgas ennetavate teenuste, ambulatoorse ravi ja kogukonnapõhise hoolduse arendamist, sihipäraste avaliku sektori poliitikameetmetega. Vaja on pikaajalisi investeeringuid, et tugevdada Rumeenia tervishoiusüsteemi, kindlustades tervishoiutöötajate ja meditsiiniseadmete olemasolu, edendades tehnoloogilisi ja rakendusuuringuid ning parandades tervishoiuteenuste katvust ja kättesaadavust kõigi kodanike jaoks, ka linnavälistes piirkondades, sealhulgas e-tervise teenuste kasutamise kaudu.

| (19) | Viimaste aastate kiire majanduskasv on toonud kaasa sotsiaalsete tingimuste paranemise. Leibkonna kasutada olev kogutulu suurenes 2019. aastal 5,7 %. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht (2019. aastal 31,2 %) oli üks liidu suuremaid, kuid see on stabiilselt vähenemas. Pandeemia mõju majandusele võib aga viia sotsiaalsete tingimuste halvenemiseni. Eeldatakse, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (sealhulgas laste vaesus, palgavaesus ja sissetulekute ebavõrdsus) suurenevad, kusjuures haavatavad rühmad, nagu ebatüüpilises töösuhtes olevad töötajad, deklareerimata töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, romad, puuetega inimesed, eakad ja kodutud, on kõige enam ohustatud. Sotsiaalkaitsemeetmete katvus ja piisavus ning maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi tõhusus tulude ümberjaotamisel on endiselt piiratud. Maapiirkondades ja mitteametlikes asundustes elavatel lastel on piiratud juurdepääs kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, piisavale toitumisele, tervishoiuteenustele ja eluasemele. Sotsiaalsiiretel on vaesuse vähendamisel väga piiratud mõju ning sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mida kasutatakse enamiku sotsiaaltoetuste alusena, ei ole alates 2008. aastast ajakohastatud. Miinimumsissetulekutoetuse piisavus on endiselt üks madalamaid liidus. Kuigi miinimumsissetuleku reform võeti vastu juba 2016. aastal, on selle rakendamine täiendavalt edasi lükatud 2021. aastasse. Sotsiaal- ja esmatähtsad teenused on endiselt suures osas ebapiisavad, sealhulgas sellistes valdkondades nagu vesi ja kanalisatsioon, energia ja eluasemed. Lisaks on teenuste territoriaalne jaotus ebaühtlane ning seda iseloomustavad märkimisväärsed maa- ja linnapiirkondade vahelised ning piirkondlikud erinevused. See võib piirata võimet võtta meetmeid pandeemia mõju leevendamiseks. Sotsiaalmajanduse potentsiaali sotsiaalsete tingimuste parandamiseks ei ole veel kasutatud. |
| --- | --- |

(19)

Viimaste aastate kiire majanduskasv on toonud kaasa sotsiaalsete tingimuste paranemise. Leibkonna kasutada olev kogutulu suurenes 2019. aastal 5,7 %. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht (2019. aastal 31,2 %) oli üks liidu suuremaid, kuid see on stabiilselt vähenemas. Pandeemia mõju majandusele võib aga viia sotsiaalsete tingimuste halvenemiseni. Eeldatakse, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (sealhulgas laste vaesus, palgavaesus ja sissetulekute ebavõrdsus) suurenevad, kusjuures haavatavad rühmad, nagu ebatüüpilises töösuhtes olevad töötajad, deklareerimata töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad, romad, puuetega inimesed, eakad ja kodutud, on kõige enam ohustatud. Sotsiaalkaitsemeetmete katvus ja piisavus ning maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemi tõhusus tulude ümberjaotamisel on endiselt piiratud. Maapiirkondades ja mitteametlikes asundustes elavatel lastel on piiratud juurdepääs kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule, piisavale toitumisele, tervishoiuteenustele ja eluasemele. Sotsiaalsiiretel on vaesuse vähendamisel väga piiratud mõju ning sotsiaaltoetuse võrdlusindeksit, mida kasutatakse enamiku sotsiaaltoetuste alusena, ei ole alates 2008. aastast ajakohastatud. Miinimumsissetulekutoetuse piisavus on endiselt üks madalamaid liidus. Kuigi miinimumsissetuleku reform võeti vastu juba 2016. aastal, on selle rakendamine täiendavalt edasi lükatud 2021. aastasse. Sotsiaal- ja esmatähtsad teenused on endiselt suures osas ebapiisavad, sealhulgas sellistes valdkondades nagu vesi ja kanalisatsioon, energia ja eluasemed. Lisaks on teenuste territoriaalne jaotus ebaühtlane ning seda iseloomustavad märkimisväärsed maa- ja linnapiirkondade vahelised ning piirkondlikud erinevused. See võib piirata võimet võtta meetmeid pandeemia mõju leevendamiseks. Sotsiaalmajanduse potentsiaali sotsiaalsete tingimuste parandamiseks ei ole veel kasutatud.

| (20) | 2019. aastal oli tööturu areng jätkuvalt positiivne, kuid erinevused eri piirkondade, maa- ja linnapiirkondade ning sotsiaal-majanduslike rühmade vahel püsivad. Tööturult kõrvalejäämise määr on kõrge, eriti naiste, noorte, madala kvalifikatsiooniga töötajate, puuetega inimeste ja eakate puhul. COVID-19 puhanguga seoses on tõenäoline, et koos töötuse ja tööturult eemalejäämise kiire kasvuga praegused probleemid süvenevad. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 6,5 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,4 %ni. Deklareerimata töö on endiselt probleem ja selle negatiivne mõju võib praeguses olukorras suureneda, mis rõhutab vajadust toetada üleminekut deklareeritud tööle. Seetõttu on väga olulised kriisist mõjutatud haavatavate rühmade ja töötajate vajadustele vastavad õigeaegsed ja kohandatud teenused. Tööturu lühi- ja pikaajalise vastupanuvõime tugevdamiseks on lisaks hiljuti algatatud tehnilise töötuse kavale väga oluline laiendada juurdepääsu lühendatud tööaja kavadele, edendada sissetulekutoetuse meetmeid ja võimaldada paindlikku töökorraldust ning kaugtööd kriisist mõjutatud töötajate jaoks, kaasates sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

(20)

2019. aastal oli tööturu areng jätkuvalt positiivne, kuid erinevused eri piirkondade, maa- ja linnapiirkondade ning sotsiaal-majanduslike rühmade vahel püsivad. Tööturult kõrvalejäämise määr on kõrge, eriti naiste, noorte, madala kvalifikatsiooniga töötajate, puuetega inimeste ja eakate puhul. COVID-19 puhanguga seoses on tõenäoline, et koos töötuse ja tööturult eemalejäämise kiire kasvuga praegused probleemid süvenevad. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 6,5 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,4 %ni. Deklareerimata töö on endiselt probleem ja selle negatiivne mõju võib praeguses olukorras suureneda, mis rõhutab vajadust toetada üleminekut deklareeritud tööle. Seetõttu on väga olulised kriisist mõjutatud haavatavate rühmade ja töötajate vajadustele vastavad õigeaegsed ja kohandatud teenused. Tööturu lühi- ja pikaajalise vastupanuvõime tugevdamiseks on lisaks hiljuti algatatud tehnilise töötuse kavale väga oluline laiendada juurdepääsu lühendatud tööaja kavadele, edendada sissetulekutoetuse meetmeid ja võimaldada paindlikku töökorraldust ning kaugtööd kriisist mõjutatud töötajate jaoks, kaasates sotsiaalpartnereid.

| (21) | Jätkuv oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappus, mida soodustavad demograafilised suundumused ning hariduse ja koolituse piiratud vastavus tööturu vajadustele, piirasid Rumeenia majanduskasvu potentsiaali juba enne pandeemiat. Õppetegevuses osalevate täiskasvanute osakaal oli 2019. aastal 1,3 %, mis on liidu üks väiksemaid. Vähene osalemine alushariduses ja lapsehoius suurendab õpilaste võimaluste ebavõrdsust. Hariduse võrdsus, kaasatus ja kvaliteet on endiselt olulised väljakutsed ning selles valdkonnas on vaja strateegilisi reforme. Hoolimata viimastel aastatel tehtud mõningatest edusammudest on Rumeenias suur madala haridustasemega noorte (2019. aastal 15,3 %) ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (14,7 %, mis on veidi rohkem kui 2018. aastal) osakaal. Endiselt puudub integreeritud üleriigiline mehhanism, mis käsitleks haridussüsteemist varakult lahkumist. Eelkõige maapiirkondades ja majanduslikult mahajäänud piirkondades ei ole haridustulemused paranemas. Kõrghariduses osalemise määr on madal ja see ei vasta piisavalt tööturu vajadustele. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanute hulk on endiselt väike. Rumeenia tulemused digitaalmajanduse ja sotsiaalvaldkonna indeksi paljude komponentide puhul (sealhulgas digitaalsed avalikud teenused, kogu elanikkonna digioskused ja ettevõtete digitaliseerimine) on kehvad. Põhilised digi- ja tarkvaraoskused on liidu ühed madalamad. Ebaühtlase digitaristu ja ebapiisavate digioskuste tõttu tekitab COVID-19 puhangust tingitud distantsõppele üleminek probleeme haridus- ja koolitusasutustele, haridustöötajatele ja õppuritele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele õppuritele ja romadele. |
| --- | --- |

(21)

Jätkuv oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappus, mida soodustavad demograafilised suundumused ning hariduse ja koolituse piiratud vastavus tööturu vajadustele, piirasid Rumeenia majanduskasvu potentsiaali juba enne pandeemiat. Õppetegevuses osalevate täiskasvanute osakaal oli 2019. aastal 1,3 %, mis on liidu üks väiksemaid. Vähene osalemine alushariduses ja lapsehoius suurendab õpilaste võimaluste ebavõrdsust. Hariduse võrdsus, kaasatus ja kvaliteet on endiselt olulised väljakutsed ning selles valdkonnas on vaja strateegilisi reforme. Hoolimata viimastel aastatel tehtud mõningatest edusammudest on Rumeenias suur madala haridustasemega noorte (2019. aastal 15,3 %) ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (14,7 %, mis on veidi rohkem kui 2018. aastal) osakaal. Endiselt puudub integreeritud üleriigiline mehhanism, mis käsitleks haridussüsteemist varakult lahkumist. Eelkõige maapiirkondades ja majanduslikult mahajäänud piirkondades ei ole haridustulemused paranemas. Kõrghariduses osalemise määr on madal ja see ei vasta piisavalt tööturu vajadustele. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanute hulk on endiselt väike. Rumeenia tulemused digitaalmajanduse ja sotsiaalvaldkonna indeksi paljude komponentide puhul (sealhulgas digitaalsed avalikud teenused, kogu elanikkonna digioskused ja ettevõtete digitaliseerimine) on kehvad. Põhilised digi- ja tarkvaraoskused on liidu ühed madalamad. Ebaühtlase digitaristu ja ebapiisavate digioskuste tõttu tekitab COVID-19 puhangust tingitud distantsõppele üleminek probleeme haridus- ja koolitusasutustele, haridustöötajatele ja õppuritele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele õppuritele ja romadele.

| (22) | COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevate liikumispiirangute tõttu on tarneahelad kogu riigis katkenud, ettevõtted on pidanud vähendama tegevust või selle isegi lõpetama ning inimestel ei ole olnud võimalik töötada. Kaubandushäired ja liikumispiirangud mõjutavad rängalt igas suuruses ettevõtteid (eelkõige VKEsid), kes seisavad silmitsi likviidsuspiirangute ja pankrotiriskiga. Valitsus võttis vastu meetmepaketi, milles on ühendatud kohandatud abi ettevõtetele ja sissetuleku kaitse kõigile mõjutatud töötajatele. Kriisist taastumiseks on vaja täiendavaid vahendeid, et jätkata ettevõtete ja kodumajapidamiste toetamist. Teenustesektor vajab erilist tähelepanu, sest see on kõige rohkem kannatada saanud ja mõne allsektori tegevuse maht kahaneb eeldatavasti pikemaks ajaks kui tootmine. Valitsuse vastumeetmed hõlmavad riigigarantii kava (IMM Invest) loomist suuruses 15 miljardit Rumeenia leud, et pakkuda intressivabasid laene sõlmivatele VKEdele riigigarantiisid investeeringute rahastamiseks ja käibekapitali pakkumiseks. Need garantiid on kasulikud ka pankadele, kes peavad jääma hästi kapitaliseerituks ja likviidseks, et tagada vajalik krediidivoog kodumajapidamistele ja ettevõtetele. Lisaks, kuna pankade roll ettevõtetele, eelkõige innovatiivsetele VKEdele laenu andmisel on seni olnud üsna piiratud, ei pruugi laenutagatised üksi olla piisavad. |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevate liikumispiirangute tõttu on tarneahelad kogu riigis katkenud, ettevõtted on pidanud vähendama tegevust või selle isegi lõpetama ning inimestel ei ole olnud võimalik töötada. Kaubandushäired ja liikumispiirangud mõjutavad rängalt igas suuruses ettevõtteid (eelkõige VKEsid), kes seisavad silmitsi likviidsuspiirangute ja pankrotiriskiga. Valitsus võttis vastu meetmepaketi, milles on ühendatud kohandatud abi ettevõtetele ja sissetuleku kaitse kõigile mõjutatud töötajatele. Kriisist taastumiseks on vaja täiendavaid vahendeid, et jätkata ettevõtete ja kodumajapidamiste toetamist. Teenustesektor vajab erilist tähelepanu, sest see on kõige rohkem kannatada saanud ja mõne allsektori tegevuse maht kahaneb eeldatavasti pikemaks ajaks kui tootmine. Valitsuse vastumeetmed hõlmavad riigigarantii kava (IMM Invest) loomist suuruses 15 miljardit Rumeenia leud, et pakkuda intressivabasid laene sõlmivatele VKEdele riigigarantiisid investeeringute rahastamiseks ja käibekapitali pakkumiseks. Need garantiid on kasulikud ka pankadele, kes peavad jääma hästi kapitaliseerituks ja likviidseks, et tagada vajalik krediidivoog kodumajapidamistele ja ettevõtetele. Lisaks, kuna pankade roll ettevõtetele, eelkõige innovatiivsetele VKEdele laenu andmisel on seni olnud üsna piiratud, ei pruugi laenutagatised üksi olla piisavad.

| (23) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kriis näitas veelgi selgemalt, et Rumeenial on kriitiline vajadus taaskäivitada avaliku taristu tööd sellistes valdkondades nagu säästev transport, puhas energia ning keskkonna- ja digiteenuste taristu. Linnatransporti iseloomustab sektori halb korraldus ja kohalike teenusepakkujate vähene haldussuutlikkus. Jäätmekäitlussüsteemi iseloomustavad jätkuvalt väga väike olmejäätmete ringlussevõtt ja väga kõrge prügilatesse ladestamise määr. Riikliku energia- ja kliimakava rakendamine nõuab investeeringuid puhtasse energiatootmisse ja -kasutamisse ning ühest tööstusharust sõltuvate ja CO2-mahukate piirkondade ümberkorraldamisse. Tuleb suurendada jõupingutusi joogi- ja reoveetaristu laiendamiseks ja ajakohastamiseks. Tõsiste struktuursete puuduste tõttu on hädavajalikud ka investeeringud õhuseirevõrku. Samuti on vaja ajakohastada teabe jagamiseks kasutatavaid digitaalseid avalikke teenuseid, sealhulgas sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuvaldkonnas, ning tagada nende kõigi koostalitlusvõime. Suured piirkondlikud erinevused ja mõne sektori madal tootlikkus kahjustavad pikaajalist kestlikku majanduskasvu. Sama olulised on investeeringud majanduse konkurentsivõime edendamiseks, toetades teadus- ja arendustegevust, innovatiivseid VKEsid ja integreerumist liidu strateegilistesse väärtusahelatesse. Ettevõtete investeeringud teadus- ja arendustegevusse on tagasihoidlikud ja piirduvad väikese arvu allsektoritega, mis sõltuvad suurel määral välismaistest otseinvesteeringutest. Teadus- ja arendustegevuse vähenenud rahastamisega avalikest vahenditest on kaasnenud kehv teaduslik ja tehnoloogiline kvaliteet ning nõrgad sidemed akadeemiliste ja äriringkondade vahel. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rumeenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Rumeenial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Kriis näitas veelgi selgemalt, et Rumeenial on kriitiline vajadus taaskäivitada avaliku taristu tööd sellistes valdkondades nagu säästev transport, puhas energia ning keskkonna- ja digiteenuste taristu. Linnatransporti iseloomustab sektori halb korraldus ja kohalike teenusepakkujate vähene haldussuutlikkus. Jäätmekäitlussüsteemi iseloomustavad jätkuvalt väga väike olmejäätmete ringlussevõtt ja väga kõrge prügilatesse ladestamise määr. Riikliku energia- ja kliimakava rakendamine nõuab investeeringuid puhtasse energiatootmisse ja -kasutamisse ning ühest tööstusharust sõltuvate ja CO2-mahukate piirkondade ümberkorraldamisse. Tuleb suurendada jõupingutusi joogi- ja reoveetaristu laiendamiseks ja ajakohastamiseks. Tõsiste struktuursete puuduste tõttu on hädavajalikud ka investeeringud õhuseirevõrku. Samuti on vaja ajakohastada teabe jagamiseks kasutatavaid digitaalseid avalikke teenuseid, sealhulgas sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuvaldkonnas, ning tagada nende kõigi koostalitlusvõime. Suured piirkondlikud erinevused ja mõne sektori madal tootlikkus kahjustavad pikaajalist kestlikku majanduskasvu. Sama olulised on investeeringud majanduse konkurentsivõime edendamiseks, toetades teadus- ja arendustegevust, innovatiivseid VKEsid ja integreerumist liidu strateegilistesse väärtusahelatesse. Ettevõtete investeeringud teadus- ja arendustegevusse on tagasihoidlikud ja piirduvad väikese arvu allsektoritega, mis sõltuvad suurel määral välismaistest otseinvesteeringutest. Teadus- ja arendustegevuse vähenenud rahastamisega avalikest vahenditest on kaasnenud kehv teaduslik ja tehnoloogiline kvaliteet ning nõrgad sidemed akadeemiliste ja äriringkondade vahel. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rumeenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Rumeenial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (24) | Avaliku halduse reform on seiskunud. Puudub tõhus strateegilise ja eelarve planeerimise raamistik, millel on järelmõju riigi pikaajalise arengu strateegilisele visioonile, meetmete prioriseerimisele ning poliitika koordineerimisele kesksel ja kohalikul tasandil. Valdkondlik strateegiline raamistik on killustatud ja mõnikord kattuv, samas kui sektorites võtmist vajavaid meetmeid ei prioriseerita. Valitsuse peasekretariaadi strateegilise juhtimise roll ei ole veel konsolideeritud. Pädevuste ja ressursside suur killustatus mõjutab jätkuvalt avalike teenuste osutamist, eriti kohalikul tasandil ja vaestes kogukondades. Bürokraatia ja ebapiisav suutlikkus pakkuda kvaliteetseid teenuseid, sealhulgas digiteenuseid, avaldavad kodanikele ja ettevõtjatele negatiivset mõju, eelkõige kriisi ajal. Turu arengut takistavad veelgi ettevõtete asutamisel ette nähtud koormavad haldusmenetlused ning teenuseosutajatele, sealhulgas reguleeritud kutsealadele, kehtestatud regulatiivsed nõuded. Tugevdatud koostöö Rumeenia turujärelevalveasutuste ja tolliasutuste vahel võib aidata vähendada väljastpoolt liitu imporditud nõuetele mittevastavate toodete hulka. Sagedased ümberkorraldused ja ajutise juhtimise liigne kasutamine takistavad halduse sõltumatust. Endiselt on väljakutseks äriühingu üldjuhtimise rakendamine riigi osalusega ettevõtetes. |
| --- | --- |

(24)

Avaliku halduse reform on seiskunud. Puudub tõhus strateegilise ja eelarve planeerimise raamistik, millel on järelmõju riigi pikaajalise arengu strateegilisele visioonile, meetmete prioriseerimisele ning poliitika koordineerimisele kesksel ja kohalikul tasandil. Valdkondlik strateegiline raamistik on killustatud ja mõnikord kattuv, samas kui sektorites võtmist vajavaid meetmeid ei prioriseerita. Valitsuse peasekretariaadi strateegilise juhtimise roll ei ole veel konsolideeritud. Pädevuste ja ressursside suur killustatus mõjutab jätkuvalt avalike teenuste osutamist, eriti kohalikul tasandil ja vaestes kogukondades. Bürokraatia ja ebapiisav suutlikkus pakkuda kvaliteetseid teenuseid, sealhulgas digiteenuseid, avaldavad kodanikele ja ettevõtjatele negatiivset mõju, eelkõige kriisi ajal. Turu arengut takistavad veelgi ettevõtete asutamisel ette nähtud koormavad haldusmenetlused ning teenuseosutajatele, sealhulgas reguleeritud kutsealadele, kehtestatud regulatiivsed nõuded. Tugevdatud koostöö Rumeenia turujärelevalveasutuste ja tolliasutuste vahel võib aidata vähendada väljastpoolt liitu imporditud nõuetele mittevastavate toodete hulka. Sagedased ümberkorraldused ja ajutise juhtimise liigne kasutamine takistavad halduse sõltumatust. Endiselt on väljakutseks äriühingu üldjuhtimise rakendamine riigi osalusega ettevõtetes.

| (25) | Jätkuvalt on suur probleem otsustusprotsessi prognoositavus. Enne kriisi järgiti vaid umbes kolmandikku iga-aastasest valitsuse kavast. Vastu võetud erakorraliste määruste arv oli endiselt väga suur, tekitades ebakindlust ja takistades tõenäoliselt investeerimist. Näiteks avaldas GEO 114/2018 suurt sotsiaal-majanduslikku mõju mitmele sektorile, sealhulgas finantssektorile. Kuigi pangandussektorile negatiivset mõju avaldanud sätted tühistati, on mõned meetmed, mis võivad mõjutada teise samba pensionifondide pikaajalist elujõulisust, endiselt jõus. Oluline probleem on endisel riigihankeid käsitlevate õigusaktide prognoositavus ja stabiilsus. Jätkuvalt on probleemiks ka riigihangete vähene tõhusus ning teatavate meetmete, eelkõige eelkontrolli lihtsustamise pöördumatus. Regulatiivse mõju hindamise juhtimise, kvaliteedi ja tõhusa kasutamise parandamisel on tehtud vähe edusamme. Valitsuse tasandil puudub kvaliteedikontrolli institutsiooniline raamistik ja regulatiivse mõju hindamise komitee loomise võimalusi alles hinnatakse. Sotsiaaldialoogi toimimine on endiselt piiratud, eelkõige sektori tasandil, samal ajal kui sotsiaalpartnerite sisuline ja pidev kaasamine on praeguse kriisi tingimustes mis tahes väljumis- ja taastamisstrateegia edu võti. Kehtestatud institutsioonilist konsultatsiooniraamistikku ei kasutata piisavalt otsustusprotsessi panustamiseks ning see ei kaasa sotsiaalpartnereid piisavalt reformide kavandamisse ja rakendamisse. Arutelud sotsiaaldialoogi seaduse muutmise ja majandussektorite läbivaatamise üle on seiskunud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2018. aasta aprillis esitatud soovituste järelmeetmete võtmine on endiselt ebakindel. Miinimumpalga kindlaksmääramise alalise objektiivse mehhanismi puudumine võib avaldada mõju ettevõtluskeskkonnale. |
| --- | --- |

(25)

Jätkuvalt on suur probleem otsustusprotsessi prognoositavus. Enne kriisi järgiti vaid umbes kolmandikku iga-aastasest valitsuse kavast. Vastu võetud erakorraliste määruste arv oli endiselt väga suur, tekitades ebakindlust ja takistades tõenäoliselt investeerimist. Näiteks avaldas GEO 114/2018 suurt sotsiaal-majanduslikku mõju mitmele sektorile, sealhulgas finantssektorile. Kuigi pangandussektorile negatiivset mõju avaldanud sätted tühistati, on mõned meetmed, mis võivad mõjutada teise samba pensionifondide pikaajalist elujõulisust, endiselt jõus. Oluline probleem on endisel riigihankeid käsitlevate õigusaktide prognoositavus ja stabiilsus. Jätkuvalt on probleemiks ka riigihangete vähene tõhusus ning teatavate meetmete, eelkõige eelkontrolli lihtsustamise pöördumatus. Regulatiivse mõju hindamise juhtimise, kvaliteedi ja tõhusa kasutamise parandamisel on tehtud vähe edusamme. Valitsuse tasandil puudub kvaliteedikontrolli institutsiooniline raamistik ja regulatiivse mõju hindamise komitee loomise võimalusi alles hinnatakse. Sotsiaaldialoogi toimimine on endiselt piiratud, eelkõige sektori tasandil, samal ajal kui sotsiaalpartnerite sisuline ja pidev kaasamine on praeguse kriisi tingimustes mis tahes väljumis- ja taastamisstrateegia edu võti. Kehtestatud institutsioonilist konsultatsiooniraamistikku ei kasutata piisavalt otsustusprotsessi panustamiseks ning see ei kaasa sotsiaalpartnereid piisavalt reformide kavandamisse ja rakendamisse. Arutelud sotsiaaldialoogi seaduse muutmise ja majandussektorite läbivaatamise üle on seiskunud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2018. aasta aprillis esitatud soovituste järelmeetmete võtmine on endiselt ebakindel. Miinimumpalga kindlaksmääramise alalise objektiivse mehhanismi puudumine võib avaldada mõju ettevõtluskeskkonnale.

| (26) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (27) | Pärast viimastel aastatel toimunud mitmeid tagasilööke on surve pangandussektorile vähenenud, kuna mitmed minevikus muret tekitanud meetmed, sealhulgas pangamaksu kohaldamine, lõpetati 2020. aasta alguses. Pangandussektor jõudis praegusesse COVID-19 kriisi hästi kapitaliseerituna ja likviidsena ning viivislaenude suhtarv langes alla 5 %. Meetmed, mida valitsus on võtnud kodumajapidamiste ja ettevõtete, eelkõige VKEde toetamiseks, on olulised ka selleks, et säilitada pangandussektori vastupanuvõime ja pankade suutlikkus šokkidega toime tulla. Kommertspangad on samuti võtnud meetmeid klientide toetamiseks, näiteks põhiosa- ja intressimaksete edasilükkamine, krediidi tagasimaksete pikendamine, sularahaautomaatide täitmise tagamine ja internetipõhiste teenuste tasude vähendamine. 20. märtsil 2020 alandas Rumeenia keskpank rahapoliitika intressimäära ja on sellest alates hakanud järelturult ostma Rumeenia leudes nomineeritud riigivõlakirju, et tagada reaalmajanduse ja avaliku sektori sujuv rahastamine. Vaatamata võetud meetmetele, sealhulgas järelevalveasutuste võimaldatud paindlikkusele usaldatavusnõuete osas, on tõenäoline, et varade kvaliteet lähikuudel halveneb. Sellega seoses aitab usaldusväärsete laenustandardite säilitamine ja elujõuliste laenuvõtjate toetamise prioriseerimine kaitsta pangandussektori varade kvaliteeti. Lisaks on pankadele stabiilse ja prognoositava regulatiivse keskkonna tagamine oluline eeltingimus nende aktiivse rolli säilitamiseks majandusele laenu andmisel ja majanduse taastamise toetamisel. |
| --- | --- |

(27)

Pärast viimastel aastatel toimunud mitmeid tagasilööke on surve pangandussektorile vähenenud, kuna mitmed minevikus muret tekitanud meetmed, sealhulgas pangamaksu kohaldamine, lõpetati 2020. aasta alguses. Pangandussektor jõudis praegusesse COVID-19 kriisi hästi kapitaliseerituna ja likviidsena ning viivislaenude suhtarv langes alla 5 %. Meetmed, mida valitsus on võtnud kodumajapidamiste ja ettevõtete, eelkõige VKEde toetamiseks, on olulised ka selleks, et säilitada pangandussektori vastupanuvõime ja pankade suutlikkus šokkidega toime tulla. Kommertspangad on samuti võtnud meetmeid klientide toetamiseks, näiteks põhiosa- ja intressimaksete edasilükkamine, krediidi tagasimaksete pikendamine, sularahaautomaatide täitmise tagamine ja internetipõhiste teenuste tasude vähendamine. 20. märtsil 2020 alandas Rumeenia keskpank rahapoliitika intressimäära ja on sellest alates hakanud järelturult ostma Rumeenia leudes nomineeritud riigivõlakirju, et tagada reaalmajanduse ja avaliku sektori sujuv rahastamine. Vaatamata võetud meetmetele, sealhulgas järelevalveasutuste võimaldatud paindlikkusele usaldatavusnõuete osas, on tõenäoline, et varade kvaliteet lähikuudel halveneb. Sellega seoses aitab usaldusväärsete laenustandardite säilitamine ja elujõuliste laenuvõtjate toetamise prioriseerimine kaitsta pangandussektori varade kvaliteeti. Lisaks on pankadele stabiilse ja prognoositava regulatiivse keskkonna tagamine oluline eeltingimus nende aktiivse rolli säilitamiseks majandusele laenu andmisel ja majanduse taastamise toetamisel.

| (28) | Märkimisväärsed õiguslikud muudatused ja poliitiline surve kohtusüsteemile 2017. ja 2018. aastal ning peaaegu kogu 2019. aasta jooksul on mõjutanud selle tõhusust, kvaliteeti ja sõltumatust ning selle suutlikkust uurida kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni ja selle eest karistusi määrata. Kuigi valitsus toetab praegu korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise meetmeid ning on näidanud üles valmisolekut tühistada mõned kõige vastuolulisemad meetmed, ei ole Rumeenia veel vajalikke seadusandlikke muudatusi teinud. Neid küsimusi jälgitakse koostöö- ja jälgimiskorra raames. Komisjon jätkab Rumeenia kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse seiret asjaomase korra raames. Seepärast Rumeeniale suunatud 2020. aasta riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma, kuid need on olulised positiivse sotsiaal-majandusliku keskkonna arendamiseks riigis. |
| --- | --- |

(28)

Märkimisväärsed õiguslikud muudatused ja poliitiline surve kohtusüsteemile 2017. ja 2018. aastal ning peaaegu kogu 2019. aasta jooksul on mõjutanud selle tõhusust, kvaliteeti ja sõltumatust ning selle suutlikkust uurida kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni ja selle eest karistusi määrata. Kuigi valitsus toetab praegu korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise meetmeid ning on näidanud üles valmisolekut tühistada mõned kõige vastuolulisemad meetmed, ei ole Rumeenia veel vajalikke seadusandlikke muudatusi teinud. Neid küsimusi jälgitakse koostöö- ja jälgimiskorra raames. Komisjon jätkab Rumeenia kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse seiret asjaomase korra raames. Seepärast Rumeeniale suunatud 2020. aasta riigipõhised soovitused neid valdkondi ei hõlma, kuid need on olulised positiivse sotsiaal-majandusliku keskkonna arendamiseks riigis.

| (29) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Rumeenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Rumeenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (30) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Rumeeniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rumeenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Rumeeniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rumeenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (31) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (32) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 4, |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. 2020. aasta riigipõhised soovitused, milles käsitletakse otse komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, kajastuvad soovituses 4,

SOOVITAB Rumeenial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Järgida nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitusega kooskõlas olevat eelarvepoliitikat, võttes kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja tagada selle taastumine. Vältida selliste alaliste meetmete rakendamist, mis ohustaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, eelkõige tervishoiutöötajate ja meditsiinitoodete valdkonnas, ning parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada piisav sissetuleku asendamine ja laiendada sotsiaalkaitsemeetmeid ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele. Leevendada COVID-19 kriisi mõju tööhõivele, töötades välja paindliku töökorralduse ja aktiveerimismeetmed. Tugevdada oskusi ja digiõpet ning tagada võrdne juurdepääs haridusele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tagada majandusele likviidsustoetus, millest saavad kasu ettevõtted ja kodumajapidamised, eelkõige VKEd ning füüsilisest isikust ettevõtjad. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige säästvale transpordile, digiteenuste taristule, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele ning keskkonnataristule, sealhulgas söekaevanduspiirkondades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust ning otsustusprotsessi prognoositavust, sealhulgas sotsiaalpartnerite piisava kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 135.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias (ELT L 110, 8.4.2020, lk 58).

7

(8)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 116, 8.4.2020, lk 1).

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/157

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/24)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Sloveenia kohta. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Sloveenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Sloveenia kohta. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Sloveenia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Sloveeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Sloveeniat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on majandustegevuse erineva spetsialiseerumise ja kontsentratsiooni tõttu Sloveenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et pealinna ja ülejäänud riigi vaheliste erinevuste juba täheldatud suurenemise suundumus süveneb veelgi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on majandustegevuse erineva spetsialiseerumise ja kontsentratsiooni tõttu Sloveenia piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et pealinna ja ülejäänud riigi vaheliste erinevuste juba täheldatud suurenemise suundumus süveneb veelgi. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 30. aprillil 2020 esitas Sloveenia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2020 esitas Sloveenia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Sloveenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Sloveenia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit.

| (12) | Nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastuvõetud riigipõhiste soovituste (7) osana soovitas nõukogu Sloveenial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (8) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu poolt 13. juulil 2018 vastuvõetud riigipõhiste soovituste (7) osana soovitas nõukogu Sloveenial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (8) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 3,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,65 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

| (13) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % SKPst 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,1 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 82,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(13)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,5 % SKPst 2019. aastal asendub puudujäägiga 8,1 % SKPst 2020. aastal. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 66,1 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 82,4 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Sloveenia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kavasid ajutiselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks (2,3 % SKPst), suuremaid tervishoiukulutusi (0,5 % SKPst), töökohale jäänud töötajatele makstavaid hüvitisi (0,4 % SKPst), avaliku sektori töötajatele antavat kriisipreemiat (0,4 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,4 % SKPst) ja rahalist abi haavatavatele elanikkonnarühmadele (0,2 % SKPst). Lisaks on Sloveenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenutagatisi (4,8 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,2 % SKPst) ja füüsilisest isikust ettevõtjate vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (0,1 % SKPst). Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse kõiki maksude edasilükkamisi likviidsusmeetmetena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Sloveenia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Sloveenia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kavasid ajutiselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks (2,3 % SKPst), suuremaid tervishoiukulutusi (0,5 % SKPst), töökohale jäänud töötajatele makstavaid hüvitisi (0,4 % SKPst), avaliku sektori töötajatele antavat kriisipreemiat (0,4 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,4 % SKPst) ja rahalist abi haavatavatele elanikkonnarühmadele (0,2 % SKPst). Lisaks on Sloveenia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad laenutagatisi (4,8 % SKPst), maksude edasilükkamist (0,2 % SKPst) ja füüsilisest isikust ettevõtjate vabastamist sotsiaalkindlustusmaksetest (0,1 % SKPst). Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis käsitatakse kõiki maksude edasilükkamisi likviidsusmeetmetena, millel ei ole 2020. aastal negatiivset mõju eelarvele. Üldiselt on Sloveenia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Sloveenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,2 % SKPst ja 2021. aastal –2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 83,7 %ni SKPst ja 2021. aastal 79,9 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Sloveenia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,2 % SKPst ja 2021. aastal –2,1 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 83,7 %ni SKPst ja 2021. aastal 79,9 %ni SKPst.

| (16) | Kuna Sloveenia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Sloveenia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (17) | Sloveenia kuulutas 12. märtsil 2020 oma nakkushaiguste seaduse alusel välja COVID-19 epideemia ja võttis rahvatervise meetmeid viiruse leviku piiramiseks. See hõlmas rahvatervise, esmatasandi ja teise tasandi arstiabi ning muude talituste vastavate rollide koordineerimist ning asjakohase testimismetoodika kehtestamist. Samal ajal kehtestas Sloveenia ranged piirangud, jättes avatuks toidukauplused, apteegid, pangad, tanklad ja postkontorid. Rahvatervise meetmed ja piirangud aitasid Sloveenial esimeses etapis (märts–mai) ära hoida olukorda, kus raskelt haigete arv ületab riigi tervishoiusüsteemi suutlikkust. Piirangute tõttu peatasid paljud ettevõtted ajutiselt oma tegevuse või vähendasid seda. Sloveenia avatud ja ekspordile orienteeritud majanduses on tarneahela häiretel ja vähenenud ülemaailmsel nõudlusel toodete järele olnud majanduskasvule eriti ränk mõju. Võttes arvesse majandusarenguga seotud ebakindlust, lükatakse erasektoris paljud investeerimisotsused edasi. Kuna prognooside kohaselt on kõige rohkem mõjutatud Sloveenia kaks kõige olulisemat majandussektorit ehk transport ja turism, kus käive väheneb 2020. aastal 70 %, prognoositakse 2020. aastaks väga järsku SKP langust. |
| --- | --- |

(17)

Sloveenia kuulutas 12. märtsil 2020 oma nakkushaiguste seaduse alusel välja COVID-19 epideemia ja võttis rahvatervise meetmeid viiruse leviku piiramiseks. See hõlmas rahvatervise, esmatasandi ja teise tasandi arstiabi ning muude talituste vastavate rollide koordineerimist ning asjakohase testimismetoodika kehtestamist. Samal ajal kehtestas Sloveenia ranged piirangud, jättes avatuks toidukauplused, apteegid, pangad, tanklad ja postkontorid. Rahvatervise meetmed ja piirangud aitasid Sloveenial esimeses etapis (märts–mai) ära hoida olukorda, kus raskelt haigete arv ületab riigi tervishoiusüsteemi suutlikkust. Piirangute tõttu peatasid paljud ettevõtted ajutiselt oma tegevuse või vähendasid seda. Sloveenia avatud ja ekspordile orienteeritud majanduses on tarneahela häiretel ja vähenenud ülemaailmsel nõudlusel toodete järele olnud majanduskasvule eriti ränk mõju. Võttes arvesse majandusarenguga seotud ebakindlust, lükatakse erasektoris paljud investeerimisotsused edasi. Kuna prognooside kohaselt on kõige rohkem mõjutatud Sloveenia kaks kõige olulisemat majandussektorit ehk transport ja turism, kus käive väheneb 2020. aastal 70 %, prognoositakse 2020. aastaks väga järsku SKP langust.

| (18) | 2020. aasta aprilli lõpuks olid Sloveenia ametiasutused võtnud vastu kaks meetmepaketti COVID-19 šoki leevendamiseks, kooskõlas komisjoni poolt 19. märtsi 2020. aasta teatises vastu võetud riigiabimeetmete ajutise raamistikuga. Esimene leevendusmeetmete pakett, mille maht on ligikaudu 3,1 miljardit eurot ehk ligikaudu 6,4 % SKPst, keskendub peamiselt töökohtade ja sotsiaalselt haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisele. Riik katab palgahüvitised, haigushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed ajutiste koondamiste korral ning töökohale jäävate töötajate pensionikindlustusmaksed. Ettevõtete ja kodumajapidamiste likviidsusprobleemide leevendamiseks võib laenumakseid kuni 12 kuu võrra edasi lükata. Teise paketiga, mille maht on ligikaudu 2 miljardit eurot ehk ligikaudu 4,2 % SKPst, antakse peamiselt likviidsusabi ettevõtjatele. Pakett hõlmab pankade kaudu antava riigigarantii kava, mis võimaldab anda suurtele ettevõtetele laene, mida riik käendab kuni 70 % ulatuses põhisummast, ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) laene, mida riik käendab kuni 80 % ulatuses põhisummast. Maksude tasumise edasilükkamine ja sotsiaalmaksetest vabastamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine peaks aitama ettevõtetel leevendada likviidsusega ja rahastuse kättesaadavusega seotud probleeme. |
| --- | --- |

(18)

2020. aasta aprilli lõpuks olid Sloveenia ametiasutused võtnud vastu kaks meetmepaketti COVID-19 šoki leevendamiseks, kooskõlas komisjoni poolt 19. märtsi 2020. aasta teatises vastu võetud riigiabimeetmete ajutise raamistikuga. Esimene leevendusmeetmete pakett, mille maht on ligikaudu 3,1 miljardit eurot ehk ligikaudu 6,4 % SKPst, keskendub peamiselt töökohtade ja sotsiaalselt haavatavate elanikkonnarühmade kaitsmisele. Riik katab palgahüvitised, haigushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed ajutiste koondamiste korral ning töökohale jäävate töötajate pensionikindlustusmaksed. Ettevõtete ja kodumajapidamiste likviidsusprobleemide leevendamiseks võib laenumakseid kuni 12 kuu võrra edasi lükata. Teise paketiga, mille maht on ligikaudu 2 miljardit eurot ehk ligikaudu 4,2 % SKPst, antakse peamiselt likviidsusabi ettevõtjatele. Pakett hõlmab pankade kaudu antava riigigarantii kava, mis võimaldab anda suurtele ettevõtetele laene, mida riik käendab kuni 70 % ulatuses põhisummast, ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) laene, mida riik käendab kuni 80 % ulatuses põhisummast. Maksude tasumise edasilükkamine ja sotsiaalmaksetest vabastamine ning riigiasutuste lepinguliste maksete kiirendamine peaks aitama ettevõtetel leevendada likviidsusega ja rahastuse kättesaadavusega seotud probleeme.

| (19) | Kuna nõudlus tervishoiuteenuste järele COVID-19 kriisi alguses suurenes, oli Sloveenial probleeme piisava tervishoiusuutlikkuse tagamisel. Viirusepuhang on toonud esile struktuursed probleemid tervishoiusüsteemis. Näiteks on epideemia vastu võitlemisel lisaprobleemiks arstide suhteliselt väike osakaal. Seepärast on oluline värvata rohkem koolitatud tervishoiutöötajaid, kaitsta nende töötingimusi ja võtta nad tööle seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. Esmatähtis on võtta kasutusele diagnostika, testid ja e-tervise vahendid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid, ja telemeditsiin. Sihtotstarbelised teadusuuringud ja uuenduslikud lahendused on samuti olulised, et aidata riiklikel tervishoiutalitustel koguda ja kasutada anonüümitud andmeid teadlike otsuste tegemiseks. Kriis toob esile vajaduse kaitsta tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi rahastamissuutlikkust, kusjuures mõlema süsteemi puhul on pooleli struktuurireformid. Uue tervishoiu- ja ravikindlustusseaduse õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, tervishoiusüsteemi rahastamisallikate laiendamine ja finantspuhvrite loomine piirab rahaliste vahendite kõikumist majandustsükli jooksul. Pikaajalise hoolduse seaduse puudumine on piiranud Sloveenia suutlikkust võidelda COVID-19 pandeemiaga kõige enam mõjutatud hooldusasutustes. Kuna eakatel, puuetega inimestel ja krooniliste haigustega inimestel on viiruse tõttu suurem oht jääda raskelt haigeks, tuleb teha täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada kvaliteetsed pikaajalise hoolduse teenused, mis on tervishoiuteenustega hästi integreeritud. |
| --- | --- |

(19)

Kuna nõudlus tervishoiuteenuste järele COVID-19 kriisi alguses suurenes, oli Sloveenial probleeme piisava tervishoiusuutlikkuse tagamisel. Viirusepuhang on toonud esile struktuursed probleemid tervishoiusüsteemis. Näiteks on epideemia vastu võitlemisel lisaprobleemiks arstide suhteliselt väike osakaal. Seepärast on oluline värvata rohkem koolitatud tervishoiutöötajaid, kaitsta nende töötingimusi ja võtta nad tööle seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. Esmatähtis on võtta kasutusele diagnostika, testid ja e-tervise vahendid, mis võimaldavad võtta järelmeetmeid, ja telemeditsiin. Sihtotstarbelised teadusuuringud ja uuenduslikud lahendused on samuti olulised, et aidata riiklikel tervishoiutalitustel koguda ja kasutada anonüümitud andmeid teadlike otsuste tegemiseks. Kriis toob esile vajaduse kaitsta tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi rahastamissuutlikkust, kusjuures mõlema süsteemi puhul on pooleli struktuurireformid. Uue tervishoiu- ja ravikindlustusseaduse õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine, tervishoiusüsteemi rahastamisallikate laiendamine ja finantspuhvrite loomine piirab rahaliste vahendite kõikumist majandustsükli jooksul. Pikaajalise hoolduse seaduse puudumine on piiranud Sloveenia suutlikkust võidelda COVID-19 pandeemiaga kõige enam mõjutatud hooldusasutustes. Kuna eakatel, puuetega inimestel ja krooniliste haigustega inimestel on viiruse tõttu suurem oht jääda raskelt haigeks, tuleb teha täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada kvaliteetsed pikaajalise hoolduse teenused, mis on tervishoiuteenustega hästi integreeritud.

| (20) | COVID-19 pandeemia põhjustatud tervise- ja majanduskriis on seadnud Sloveenia tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemi enneolematu surve alla. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 7 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,1 %ni. Selleks et piirata töötuse kiiret kasvu kõige enam mõjutatud sektorites, on Sloveenia võtnud vastu tervikliku poliitikaalgatuse, milles on ühendatud ennetusmeetmed ja meetmed, mille eesmärk on hõlbustada töötajate kiiret naasmist tööturule. Peamised poliitilised meetmed, mida võetakse sotsiaalpartneritega konsulteerides, peaksid keskenduma kestliku ja õiglase taastumise saavutamisele, tugevdades kehtivat aktiivset tööturupoliitikat ja töökohtade säilitamise kavasid, sealhulgas lühendatud tööaja kavasid, ning kehtestades ettevõtjatele muud tähtajalised toetused, nagu palgatoetused ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine. Need meetmed aitaksid piirata kõigi töötajate, sealhulgas mittestandardses töösuhtes olevate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sissetulekute vähenemist. Paindlik töökorraldus, sealhulgas töökoha paindlikkus (nt kaugtöönormid), tööaja paindlikkus (nt paindliku tööaja normid) ja paindlik töö korraldamine (nt ettevõttesisesed teenused) võivad märkimisväärselt aidata säilitada tööhõivet piirangute kehtimise ja majandustegevuse taastumise ajal. Ettevõtlusvaimu ülevalhoidmine on esmatähtis majanduse taaskäivitamiseks ja vajalike kohanduste tegemiseks pärast COVID-19 kriisi. Seepärast on eriti oluline toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid, vähendades halduskoormust ja parandades nende võrreldes palgatöötajatega ebasoodsamaid rahalisi tingimusi. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 pandeemia põhjustatud tervise- ja majanduskriis on seadnud Sloveenia tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemi enneolematu surve alla. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 7 %ni ja väheneb 2021. aastal 5,1 %ni. Selleks et piirata töötuse kiiret kasvu kõige enam mõjutatud sektorites, on Sloveenia võtnud vastu tervikliku poliitikaalgatuse, milles on ühendatud ennetusmeetmed ja meetmed, mille eesmärk on hõlbustada töötajate kiiret naasmist tööturule. Peamised poliitilised meetmed, mida võetakse sotsiaalpartneritega konsulteerides, peaksid keskenduma kestliku ja õiglase taastumise saavutamisele, tugevdades kehtivat aktiivset tööturupoliitikat ja töökohtade säilitamise kavasid, sealhulgas lühendatud tööaja kavasid, ning kehtestades ettevõtjatele muud tähtajalised toetused, nagu palgatoetused ja sotsiaalkindlustusmaksetest vabastamine. Need meetmed aitaksid piirata kõigi töötajate, sealhulgas mittestandardses töösuhtes olevate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate sissetulekute vähenemist. Paindlik töökorraldus, sealhulgas töökoha paindlikkus (nt kaugtöönormid), tööaja paindlikkus (nt paindliku tööaja normid) ja paindlik töö korraldamine (nt ettevõttesisesed teenused) võivad märkimisväärselt aidata säilitada tööhõivet piirangute kehtimise ja majandustegevuse taastumise ajal. Ettevõtlusvaimu ülevalhoidmine on esmatähtis majanduse taaskäivitamiseks ja vajalike kohanduste tegemiseks pärast COVID-19 kriisi. Seepärast on eriti oluline toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid, vähendades halduskoormust ja parandades nende võrreldes palgatöötajatega ebasoodsamaid rahalisi tingimusi.

| (21) | COVID-19 kriisi sotsiaalse mõju leevendamiseks on oluline, et Sloveenia jätkaks piisavate sotsiaalhüvitiste andmist. Selleks tuleb korrapäraselt jälgida kriisi mõju vaesusele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata eakatele ja eelkõige eakatele naistele, kelle puhul oli suhtelise vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse määr juba enne kriisi liidu keskmisest kõrgem. Sloveenia rahvuskogu poolt 2019. aasta novembris vastu võetud pensioniseaduse muudatus peaks parandama pensionide piisavust uute pensionäride puhul, samas kui praegused pensionärid, sealhulgas vaesuspiiril või sellest allpool elavad pensionärid, sellest kasu ei saa. Eesliinil tegutsevatele organisatsioonidele pakutav täiendav rahaline abi tagaks, et COVID-19 pandeemia ei mõjuta ebaproportsionaalselt sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi ja et nende põhivajadused, nagu igapäevane toit ja tervishoid, on rahuldatud. |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 kriisi sotsiaalse mõju leevendamiseks on oluline, et Sloveenia jätkaks piisavate sotsiaalhüvitiste andmist. Selleks tuleb korrapäraselt jälgida kriisi mõju vaesusele. Erilist tähelepanu tuleks pöörata eakatele ja eelkõige eakatele naistele, kelle puhul oli suhtelise vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse määr juba enne kriisi liidu keskmisest kõrgem. Sloveenia rahvuskogu poolt 2019. aasta novembris vastu võetud pensioniseaduse muudatus peaks parandama pensionide piisavust uute pensionäride puhul, samas kui praegused pensionärid, sealhulgas vaesuspiiril või sellest allpool elavad pensionärid, sellest kasu ei saa. Eesliinil tegutsevatele organisatsioonidele pakutav täiendav rahaline abi tagaks, et COVID-19 pandeemia ei mõjuta ebaproportsionaalselt sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi ja et nende põhivajadused, nagu igapäevane toit ja tervishoid, on rahuldatud.

| (22) | 2020. aasta aprillis kehtestati ettevõtete jaoks likviidsusmeetmed, kuid endiselt on elujõulisi ettevõtteid, nagu väiksemad uuenduslikud ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kelle finantsminevik ei ole piisav, et võimaldada pankadel põhjendada neile laenu andmist. Vajalikuks võib osutuda parem juurdepääs alternatiivsele rahastamisele, sealhulgas omakapitalipõhistele rahastamisvahenditele (nt riskikapital), eriti sellistes riikides nagu Sloveenia, kus aktsiaturud on vähearenenud. Sloveenia olemasolevad omakapitalivahendid võiksid olla vahendiks, mille abil suunata abirahad nendele ettevõtetele, kes on kriisist edukalt väljumas, näiteks uuenduslikud VKEd, idu- ja kasvufirmad, nagu on kavandanud teised liikmesriigid. Liidu normidega ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamine tagab, et need kapitalisüstid ei kahjusta ettevõtete tõhusust ega majanduslikku konkurentsi. |
| --- | --- |

(22)

2020. aasta aprillis kehtestati ettevõtete jaoks likviidsusmeetmed, kuid endiselt on elujõulisi ettevõtteid, nagu väiksemad uuenduslikud ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtted, kelle finantsminevik ei ole piisav, et võimaldada pankadel põhjendada neile laenu andmist. Vajalikuks võib osutuda parem juurdepääs alternatiivsele rahastamisele, sealhulgas omakapitalipõhistele rahastamisvahenditele (nt riskikapital), eriti sellistes riikides nagu Sloveenia, kus aktsiaturud on vähearenenud. Sloveenia olemasolevad omakapitalivahendid võiksid olla vahendiks, mille abil suunata abirahad nendele ettevõtetele, kes on kriisist edukalt väljumas, näiteks uuenduslikud VKEd, idu- ja kasvufirmad, nagu on kavandanud teised liikmesriigid. Liidu normidega ette nähtud kaitsemeetmete kohaldamine tagab, et need kapitalisüstid ei kahjusta ettevõtete tõhusust ega majanduslikku konkurentsi.

| (23) | COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud tavaolukorras elujõuliste ettevõtete ja kodumajapidamiste suutlikkust oma arveid tasuda. Kui meetmeid ei oleks võetud, seisaks suur osa erasektorist silmitsi maksejõuetusega. Ettevõtetele suunatud likviidsusmeetmete osana kehtestas Sloveenia valitsus finantssektoriväliste ettevõtete ja kodumajapidamiste puhul nõuetekohaselt teenindatavate pangalaenude tagasimaksmisele 12-kuulise moratooriumi. Selle ja sarnaste meetmete tõhusust ja tulemuslikkust tuleb hoolikalt hinnata ja jälgida. Meetmete mis tahes kahjulik mõju tuleks samuti kiiresti kõrvaldada, et finantsstabiilsus oleks kogu aeg tagatud. |
| --- | --- |

(23)

COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud tavaolukorras elujõuliste ettevõtete ja kodumajapidamiste suutlikkust oma arveid tasuda. Kui meetmeid ei oleks võetud, seisaks suur osa erasektorist silmitsi maksejõuetusega. Ettevõtetele suunatud likviidsusmeetmete osana kehtestas Sloveenia valitsus finantssektoriväliste ettevõtete ja kodumajapidamiste puhul nõuetekohaselt teenindatavate pangalaenude tagasimaksmisele 12-kuulise moratooriumi. Selle ja sarnaste meetmete tõhusust ja tulemuslikkust tuleb hoolikalt hinnata ja jälgida. Meetmete mis tahes kahjulik mõju tuleks samuti kiiresti kõrvaldada, et finantsstabiilsus oleks kogu aeg tagatud.

| (24) | Raskustes olevad, eelkõige väiksemad ettevõtted vajavad mitte ainult likviidsust ja rahastust, vaid ka toetavat ettevõtluskeskkonda. See hõlmab COVID-19 leevendusmeetmete kiiret ja bürokraatiavaba rakendamist, kuid ulatub sellest kaugemale. Riigi suur regulatiivne ja halduskoormus tekitab kulusid, mida raskustes olevad ettevõtted ei saa praegusel keerulisel ajal lihtsalt endale lubada. Näiteks lubade, aruandluskohustuste ja maksumenetlustega seotud bürokraatia vähendamine on tõhus viis pakkuda ettevõtetele kohest ja märgatavat leevendust ilma riigieelarvet ja kaudselt maksumaksjat koormamata. Eeskirjade ajakohastamine võimaldab kutseteenuste pakkujatel osutada kulutõhusamaid ja uuenduslikumaid teenuseid, mida ettevõtted praegu vajavad. Sloveenia on loonud vahendid halduskoormuse vähendamiseks, sealhulgas nn koonddokumendi ja VKE-testi. Nende vahendite kasutamist on nüüd võimalik maksimeerida, et pakkuda kohest abi. Kriis seab täiendava surve alla kaubandusvaidluste lahendamise ja majanduskuritegude eest vastutusele võtmise. Ka maksejõuetusraamistik peab rohkem keskenduma kriisist tingitud maksejõuetuse ärahoidmisele, elujõuetute ettevõtete kiirele likvideerimisele ja osalistele teise võimaluse andmisele. |
| --- | --- |

(24)

Raskustes olevad, eelkõige väiksemad ettevõtted vajavad mitte ainult likviidsust ja rahastust, vaid ka toetavat ettevõtluskeskkonda. See hõlmab COVID-19 leevendusmeetmete kiiret ja bürokraatiavaba rakendamist, kuid ulatub sellest kaugemale. Riigi suur regulatiivne ja halduskoormus tekitab kulusid, mida raskustes olevad ettevõtted ei saa praegusel keerulisel ajal lihtsalt endale lubada. Näiteks lubade, aruandluskohustuste ja maksumenetlustega seotud bürokraatia vähendamine on tõhus viis pakkuda ettevõtetele kohest ja märgatavat leevendust ilma riigieelarvet ja kaudselt maksumaksjat koormamata. Eeskirjade ajakohastamine võimaldab kutseteenuste pakkujatel osutada kulutõhusamaid ja uuenduslikumaid teenuseid, mida ettevõtted praegu vajavad. Sloveenia on loonud vahendid halduskoormuse vähendamiseks, sealhulgas nn koonddokumendi ja VKE-testi. Nende vahendite kasutamist on nüüd võimalik maksimeerida, et pakkuda kohest abi. Kriis seab täiendava surve alla kaubandusvaidluste lahendamise ja majanduskuritegude eest vastutusele võtmise. Ka maksejõuetusraamistik peab rohkem keskenduma kriisist tingitud maksejõuetuse ärahoidmisele, elujõuetute ettevõtete kiirele likvideerimisele ja osalistele teise võimaluse andmisele.

| (25) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Üheks selliseks investeeringuks võiks olla rohelisele majandusele ülemineku edendamine kestlike projektide abil, nt üleminek söekaevandustelt ja söepõhiselt elektritootmiselt. Rohelisele majandusele üleminekusse investeerimine, nagu on kirjeldatud Sloveenia riiklikus energia- ja kliimakavas, võib soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 pandeemia järgses keskpikas perspektiivis. See võib hõlmata taastuvate energiaallikate praeguse väikese osakaalu suurendamist, energiataristu tugevdamist, õhusaaste vähendamist, mis on Sloveenia linnades üle liidu keskmise, ringmajanduse tugevdamist, sotsiaalse ettevõtluse toetamist ning jõupingutuste kiirendamist, et piirata võimalikku mõju üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondadele ja sektoritele. Praegune heite vähenemine oleks lühiajaline, kui majanduse taastamise pakettides ei pöörata piisavalt tähelepanu puhta energia ja kliimaga seotud investeeringutele, mistõttu jääks Sloveenia oma kliimaeesmärkidest maha. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Sloveenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Sloveenial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(25)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Üheks selliseks investeeringuks võiks olla rohelisele majandusele ülemineku edendamine kestlike projektide abil, nt üleminek söekaevandustelt ja söepõhiselt elektritootmiselt. Rohelisele majandusele üleminekusse investeerimine, nagu on kirjeldatud Sloveenia riiklikus energia- ja kliimakavas, võib soodustada majanduse taastumist lühikeses perspektiivis ja COVID-19 pandeemia järgses keskpikas perspektiivis. See võib hõlmata taastuvate energiaallikate praeguse väikese osakaalu suurendamist, energiataristu tugevdamist, õhusaaste vähendamist, mis on Sloveenia linnades üle liidu keskmise, ringmajanduse tugevdamist, sotsiaalse ettevõtluse toetamist ning jõupingutuste kiirendamist, et piirata võimalikku mõju üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondadele ja sektoritele. Praegune heite vähenemine oleks lühiajaline, kui majanduse taastamise pakettides ei pöörata piisavalt tähelepanu puhta energia ja kliimaga seotud investeeringutele, mistõttu jääks Sloveenia oma kliimaeesmärkidest maha. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Sloveenial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Sloveenial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (26) | Majanduse taastamiseks kooskõlas kestlikkuse põhimõttega on vaja investeeringuid, et arendada edasi säästvat transporti ning toetada ühistransporti ja kestlikke ühendusi, eelkõige raudteetranspordi puhul. COVID-19 kriis on toonud kaasa täiendavaid probleeme kauba- ja transiitvedudel ning kuigi Sloveenia on võtnud vajalikke meetmeid ja võimaldanud kaubavoogude, eelkõige elutähtsate kaupade voo jätkumist, avaldab see negatiivset mõju riigi majanduskasvule. |
| --- | --- |

(26)

Majanduse taastamiseks kooskõlas kestlikkuse põhimõttega on vaja investeeringuid, et arendada edasi säästvat transporti ning toetada ühistransporti ja kestlikke ühendusi, eelkõige raudteetranspordi puhul. COVID-19 kriis on toonud kaasa täiendavaid probleeme kauba- ja transiitvedudel ning kuigi Sloveenia on võtnud vajalikke meetmeid ja võimaldanud kaubavoogude, eelkõige elutähtsate kaupade voo jätkumist, avaldab see negatiivset mõju riigi majanduskasvule.

| (27) | Väljumis- ja taastamisstrateegia osana on oluline toetada investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis on tootlikkuse ja majanduskasvu oluliseks mootoriks. Juba enne kriisi hinnati Sloveeniat üksnes mõõdukaks innovaatoriks, kelle jõupingutused parimatele järelejõudmiseks olid aeglustumas. Ettevõtlussektori osa teadus- ja arendustegevusele tehtavatest kulutustest on 75 %. Majandussurutis seab ettevõtete teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni taas ohtu. Suhteliselt tagasihoidlik innovatsioon, eriti VKEde puhul, aeglustab COVID-19 kriisi tingimustes vajalike uuenduslike äriprotsesside ja -lahenduste väljatöötamist ja levitamist. Investeeringuid on vaja, et aidata uuenduslikel VKEdel, sealhulgas idufirmadel, kelle tegevus on seotud kujunemisjärgus tehnoloogiate ja läbimurdeliste uuendustega, tootmist laiendada. Teadusasutuste ja ettevõtete koostöö piirdub peamiselt kesktaseme tehnoloogia ja kõrgtehnoloogia sektoritega. Teadusasutuste ja kõrgharidusasutuste loodud teadmussiirdekeskuste tulemuslikkus on väga erinev. Teadusringkondade ja ettevõtete vahelised sidemed on olulised, et muuta teadmised edukalt innovatsiooniks, parandada riigi teadus- ja innovatsioonitulemusi ning hoogustada majanduskasvu. Avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele olid tagasihoidlikud ja sõltusid osaliselt liidu struktuurifondidest. Kriisist taastumiseks tuleb prioriseerida avaliku sektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas tehnoloogia- ja rakendusuuringutesse. |
| --- | --- |

(27)

Väljumis- ja taastamisstrateegia osana on oluline toetada investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis on tootlikkuse ja majanduskasvu oluliseks mootoriks. Juba enne kriisi hinnati Sloveeniat üksnes mõõdukaks innovaatoriks, kelle jõupingutused parimatele järelejõudmiseks olid aeglustumas. Ettevõtlussektori osa teadus- ja arendustegevusele tehtavatest kulutustest on 75 %. Majandussurutis seab ettevõtete teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni taas ohtu. Suhteliselt tagasihoidlik innovatsioon, eriti VKEde puhul, aeglustab COVID-19 kriisi tingimustes vajalike uuenduslike äriprotsesside ja -lahenduste väljatöötamist ja levitamist. Investeeringuid on vaja, et aidata uuenduslikel VKEdel, sealhulgas idufirmadel, kelle tegevus on seotud kujunemisjärgus tehnoloogiate ja läbimurdeliste uuendustega, tootmist laiendada. Teadusasutuste ja ettevõtete koostöö piirdub peamiselt kesktaseme tehnoloogia ja kõrgtehnoloogia sektoritega. Teadusasutuste ja kõrgharidusasutuste loodud teadmussiirdekeskuste tulemuslikkus on väga erinev. Teadusringkondade ja ettevõtete vahelised sidemed on olulised, et muuta teadmised edukalt innovatsiooniks, parandada riigi teadus- ja innovatsioonitulemusi ning hoogustada majanduskasvu. Avaliku sektori kulutused teadus- ja arendustegevusele olid tagasihoidlikud ja sõltusid osaliselt liidu struktuurifondidest. Kriisist taastumiseks tuleb prioriseerida avaliku sektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas tehnoloogia- ja rakendusuuringutesse.

| (28) | Digiüleminek on esmatähtis majanduse COVID-19 kriisi järgseks taastumiseks. Riigi potentsiaali selles valdkonnas näitas kaugtöösüsteemide ja e-kaubanduse lahenduste kiire kasutuselevõtt mõningate Sloveenia ettevõtete poolt kriisi alguses. Ärimudelite ja tootmisprotsesside ulatuslikum digitaliseerimine laiendaks neid muutusi rohkematele majandussektoritele. Sloveenia saab tugineda olemasolevatele teadmistele ja suurepärasele suutlikkusele robootika, tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia valdkonnas, et toetada digitaliseerimise laiendamist vähemarenenud, traditsioonilistesse tööstusharudesse. Suure hulga praegu kättesaadavate avaliku sektori andmete taaskasutamine võib toetada innovatsiooni ja suurandmete majandust. Töötajate digioskuste parandamine võib suhteliselt kiiresti suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja toetada majanduse taastumist. Kasutajasõbralike e-valitsuse teenuste ja digitaalsete avalike teenuste kasutuselevõtt aitaks veelgi vähendada ettevõtete halduskoormust. Kuigi paljud internetipõhised avalikud teenused on juba kättesaadavad, tuleb nende üksikisikute ja ettevõtete poolse kasutuselevõtu edendamiseks teha jõupingutusi, et suurendada inimeste usaldust internetitehingute vastu ja nende tehingute turvalisust (nt riikliku elektroonilise tunnuse kasutuselevõtt, küberturvalisus ja privaatsuselemendid). Kiire ja usaldusväärne (püsivõrgu ja mobiilne) lairibaühendus, sealhulgas maapiirkondades, on hädavajalik peamiste internetipõhiste sotsiaal- ja majandusteenuste arendamiseks. 5G võrgu kasutuselevõtt sõltub 5G spektri õigeaegsest eraldamisest. |
| --- | --- |

(28)

Digiüleminek on esmatähtis majanduse COVID-19 kriisi järgseks taastumiseks. Riigi potentsiaali selles valdkonnas näitas kaugtöösüsteemide ja e-kaubanduse lahenduste kiire kasutuselevõtt mõningate Sloveenia ettevõtete poolt kriisi alguses. Ärimudelite ja tootmisprotsesside ulatuslikum digitaliseerimine laiendaks neid muutusi rohkematele majandussektoritele. Sloveenia saab tugineda olemasolevatele teadmistele ja suurepärasele suutlikkusele robootika, tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia valdkonnas, et toetada digitaliseerimise laiendamist vähemarenenud, traditsioonilistesse tööstusharudesse. Suure hulga praegu kättesaadavate avaliku sektori andmete taaskasutamine võib toetada innovatsiooni ja suurandmete majandust. Töötajate digioskuste parandamine võib suhteliselt kiiresti suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja toetada majanduse taastumist. Kasutajasõbralike e-valitsuse teenuste ja digitaalsete avalike teenuste kasutuselevõtt aitaks veelgi vähendada ettevõtete halduskoormust. Kuigi paljud internetipõhised avalikud teenused on juba kättesaadavad, tuleb nende üksikisikute ja ettevõtete poolse kasutuselevõtu edendamiseks teha jõupingutusi, et suurendada inimeste usaldust internetitehingute vastu ja nende tehingute turvalisust (nt riikliku elektroonilise tunnuse kasutuselevõtt, küberturvalisus ja privaatsuselemendid). Kiire ja usaldusväärne (püsivõrgu ja mobiilne) lairibaühendus, sealhulgas maapiirkondades, on hädavajalik peamiste internetipõhiste sotsiaal- ja majandusteenuste arendamiseks. 5G võrgu kasutuselevõtt sõltub 5G spektri õigeaegsest eraldamisest.

| (29) | COVID-19 liikumispiirangute ajal on kõikide haridustasemete tavapärane õppetöö asendatud distantsõppega. E-õppeks on vaja piisavat digitaristut, õppematerjale ja õpetajaid, kellel on tulemuslikuks õpetamiseks vajalikud oskused ja tugi. Kõigil õppuritel, eelkõige haavatavatel elanikkonnarühmadel, sealhulgas puuetega inimestel ja maapiirkondades elavatel õppuritel, peab olema piisav juurdepääs distantsõppele ja piisavad digioskused, et distantsõppest täiel määral kasu saada. Digioskused peaksid olema koolide õppekavades ja -programmides olulisemal kohal, eelkõige et parandada töötajate oskusi. See võimaldaks ulatuslikumalt kasutada kaugtööd ja digiteenuseid, viia digioskused paremini vastavusse tööturu nõudmistega ning kaasata selliseid haavatavaid elanikkonnarühmi nagu eakad või maapiirkondades elavad inimesed. |
| --- | --- |

(29)

COVID-19 liikumispiirangute ajal on kõikide haridustasemete tavapärane õppetöö asendatud distantsõppega. E-õppeks on vaja piisavat digitaristut, õppematerjale ja õpetajaid, kellel on tulemuslikuks õpetamiseks vajalikud oskused ja tugi. Kõigil õppuritel, eelkõige haavatavatel elanikkonnarühmadel, sealhulgas puuetega inimestel ja maapiirkondades elavatel õppuritel, peab olema piisav juurdepääs distantsõppele ja piisavad digioskused, et distantsõppest täiel määral kasu saada. Digioskused peaksid olema koolide õppekavades ja -programmides olulisemal kohal, eelkõige et parandada töötajate oskusi. See võimaldaks ulatuslikumalt kasutada kaugtööd ja digiteenuseid, viia digioskused paremini vastavusse tööturu nõudmistega ning kaasata selliseid haavatavaid elanikkonnarühmi nagu eakad või maapiirkondades elavad inimesed.

| (30) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(30)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (31) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Sloveenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Sloveenia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (32) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Sloveenia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(32)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Sloveenia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (33) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Sloveenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Sloveeniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Sloveenia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Sloveeniale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Sloveenia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (34) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (9) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Sloveenial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tagada tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemi vastupidavus, tagades sealhulgas piisava varustatuse elutähtsate meditsiinitoodetega ja leevendades tervishoiutöötajate nappust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leevendada COVID-19 kriisi mõju sotsiaalvaldkonnale ja tööhõivele, sealhulgas tagades sissetuleku piisava asendamise ja sotsiaalkaitse, tõhustades lühendatud tööaja kavasid ja tagades paindliku töökorralduse. Tagada, et need meetmed pakuvad mittestandardses töösuhtes olevatele töötajatele piisavat kaitset. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jätkata kiiresti meetmete rakendamist, et pakkuda ettevõtetele ja kodumajapidamistele likviidsust ja rahastust ning vähendada halduskoormust. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutamisele, keskkonnataristule, säästvale transpordile, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning 5G võrgu kasutuselevõtule. Edendada ettevõtete digivõimekust ning tugevdada digioskusi, e-kaubandust ja e-tervist. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 143.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  ELT C 320, 10.9.2018, lk 103.

7

(8)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

8

(9)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

9

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/164

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/25)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Slovakkia kohta. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Slovakkia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Slovakkia kohta. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Slovakkia edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Slovakkiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Slovakkiat julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise ja taristulünkade tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Slovakkias suurenevad, eelkõige ühelt poolt pealinna ja Lääne-Slovakkia ning teiselt poolt Ida- ja Kagu-Slovakkia vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise ja taristulünkade tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Slovakkias suurenevad, eelkõige ühelt poolt pealinna ja Lääne-Slovakkia ning teiselt poolt Ida- ja Kagu-Slovakkia vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 18. mail 2020 esitas Slovakkia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

18. mail 2020 esitas Slovakkia oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Slovakkia suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Slovakkial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Slovakkia puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

13. juulil 2018 soovitas nõukogu Slovakkial tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (7) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,1 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab, et 2019. aastal ning 2018. ja 2019. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Võttes arvesse üldise vabastusklausli aktiveerimist, ei ole Slovakkia puhul edasised sammud märkimisväärse kõrvalekalde menetluse raames siiski õigustatud.

| (13) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,3 %-lt SKPst 2019. aastal 8,4 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk 2021. aastal 4,9 %-le SKPst, 2022. aastal 3,7 %-le SKPst ja jõuab 2023. aastaks 2,9 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48 %-le, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 61,2 %-le. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(13)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,3 %-lt SKPst 2019. aastal 8,4 %-le SKPst 2020. aastal. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk 2021. aastal 4,9 %-le SKPst, 2022. aastal 3,7 %-le SKPst ja jõuab 2023. aastaks 2,9 %-le SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 48 %-le, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 61,2 %-le. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (14) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Slovakkia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,6 % SKPst. Meetmed hõlmavad töötajate töötasu hüvitamist, toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele, haigus- ja hooldushüvitisi ning COVID-19 pandeemiaga seotud meditsiinitarvete ostmist. Lisaks on Slovakkia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 3 % SKPst. Nende meetmete hulgas on tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, kui tulu vähenes üle 40 % (1,4 % SKPst), ja laenutagatised (1,6 % SKPst). Üldiselt on Slovakkia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(14)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Slovakkia võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,6 % SKPst. Meetmed hõlmavad töötajate töötasu hüvitamist, toetusi füüsilisest isikust ettevõtjatele, haigus- ja hooldushüvitisi ning COVID-19 pandeemiaga seotud meditsiinitarvete ostmist. Lisaks on Slovakkia teatavaks teinud meetmed, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 3 % SKPst. Nende meetmete hulgas on tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, kui tulu vähenes üle 40 % (1,4 % SKPst), ja laenutagatised (1,6 % SKPst). Üldiselt on Slovakkia võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (15) | Kui poliitikat ei muudeta, on Slovakkia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,5 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(15)

Kui poliitikat ei muudeta, on Slovakkia valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –8,5 % SKPst ja 2021. aastal –4,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (16) | Kuna Slovakkia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Kuna Slovakkia kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (17) | Pärast COVID-19 puhangut on Slovakkia võtnud kiireid ja enneolematuid meetmeid viiruse edasise leviku peatamiseks ja ennetamiseks. Pärast esimese juhtumi registreerimist 6. märtsil 2020 kuulutati alates 12. märtsist 2020 välja eriolukord ning kehtestati ranged suhtlemisdistantsi hoidmise, karantiini- ja sanitaareeskirjad ning reisipiirangud. Kauplused ja tootmine olulistes majandussektorites suleti mitmeks nädalaks, kuni valitsus hakkas alates 2020. aasta aprilli lõpust järk-järgult piiranguid kaotama. Selle tulemusena prognoositakse Slovakkia majanduse sügavat langust 2020. aastal, kuna kannatavad nii eratarbimine, investeeringud kui ka kaubandus. Prognooside kohaselt toimub 2020. aastal järsk majanduslangus 6,7 % ning töötuse määr kasvab 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni, võrreldes 5,8 %ga 2019. aastal. Slovakkia on kriisi negatiivse mõju leevendamiseks võtnud mitmeid meetmepakette, sealhulgas jaotanud ümber kasutamata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid 1,2 miljardi euro ulatuses. Meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kavasid koos töötasu hüvitamisega, töötajate sissetuleku toetamist haigus- ja hooldushüvitiste kaudu ning toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, et hüvitada nende saamata jäänud tulu. Täiendavad meetmed ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse toetamiseks hõlmavad pangalaene, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamist, samuti pangatagatiste andmist ja soodsaid intressikavasid. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) laenukavale, mille esialgne maht on 38 miljonit eurot, lisatakse 330 miljonit eurot kasutamata liidu vahenditest ja 500 miljoni euro suurune riiklik kava. Muud meetmed hõlmavad maksuauditite ja maksude ettemaksetega seotud kohustuste katkestamist ning äriühingute ja üksikisikute üürimaksete edasilükkamist. |
| --- | --- |

(17)

Pärast COVID-19 puhangut on Slovakkia võtnud kiireid ja enneolematuid meetmeid viiruse edasise leviku peatamiseks ja ennetamiseks. Pärast esimese juhtumi registreerimist 6. märtsil 2020 kuulutati alates 12. märtsist 2020 välja eriolukord ning kehtestati ranged suhtlemisdistantsi hoidmise, karantiini- ja sanitaareeskirjad ning reisipiirangud. Kauplused ja tootmine olulistes majandussektorites suleti mitmeks nädalaks, kuni valitsus hakkas alates 2020. aasta aprilli lõpust järk-järgult piiranguid kaotama. Selle tulemusena prognoositakse Slovakkia majanduse sügavat langust 2020. aastal, kuna kannatavad nii eratarbimine, investeeringud kui ka kaubandus. Prognooside kohaselt toimub 2020. aastal järsk majanduslangus 6,7 % ning töötuse määr kasvab 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni, võrreldes 5,8 %ga 2019. aastal. Slovakkia on kriisi negatiivse mõju leevendamiseks võtnud mitmeid meetmepakette, sealhulgas jaotanud ümber kasutamata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid 1,2 miljardi euro ulatuses. Meetmed hõlmavad lühendatud tööaja kavasid koos töötasu hüvitamisega, töötajate sissetuleku toetamist haigus- ja hooldushüvitiste kaudu ning toetuste andmist füüsilisest isikust ettevõtjatele, et hüvitada nende saamata jäänud tulu. Täiendavad meetmed ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate likviidsuse toetamiseks hõlmavad pangalaene, maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamist, samuti pangatagatiste andmist ja soodsaid intressikavasid. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) laenukavale, mille esialgne maht on 38 miljonit eurot, lisatakse 330 miljonit eurot kasutamata liidu vahenditest ja 500 miljoni euro suurune riiklik kava. Muud meetmed hõlmavad maksuauditite ja maksude ettemaksetega seotud kohustuste katkestamist ning äriühingute ja üksikisikute üürimaksete edasilükkamist.

| (18) | COVID-19 pandeemia on suurendanud tervishoiusüsteemi struktuursete probleemide lahendamise jätkamise tähtsust Slovakkias. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, leevendada tervishoiutöötajate nappust ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga. Koos püüdlustega tagada tulevikus piisaval arvul tervishoiutöötajaid, võiks tulemuslik poliitika vähendada geograafilisi erinevusi arstide kättesaadavuses ja tagada ravi kättesaadavuse kogu elanikkonnale. Haiglate võrgustiku ajakohastamine ja riiklike haiglate struktuurse alarahastamisega tegelemine on tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kulutõhususe parandamise juures esmatähtsad. Esmatasandi arstiabi osutamist tuleb tõhustada, et vähendada survet haiglatele ja parandada krooniliste haiguste ohjamist, koos parema koordineerimisega eri ravitasemete ja -liikide vahel. Eriti muret tekitav on ebapiisav juurdepääs kvaliteetsele ja taskukohasele pikaajalisele hooldusele, mille põhjuseks on kogukonnapõhiste ja koduhooldusteenuste üldine alarahastamine, killustatud juhtimine ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste süsteemse koordineerimise puudumine. |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 pandeemia on suurendanud tervishoiusüsteemi struktuursete probleemide lahendamise jätkamise tähtsust Slovakkias. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, leevendada tervishoiutöötajate nappust ning tagada piisav varustatus elutähtsate meditsiinitoodete ja taristuga. Koos püüdlustega tagada tulevikus piisaval arvul tervishoiutöötajaid, võiks tulemuslik poliitika vähendada geograafilisi erinevusi arstide kättesaadavuses ja tagada ravi kättesaadavuse kogu elanikkonnale. Haiglate võrgustiku ajakohastamine ja riiklike haiglate struktuurse alarahastamisega tegelemine on tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kulutõhususe parandamise juures esmatähtsad. Esmatasandi arstiabi osutamist tuleb tõhustada, et vähendada survet haiglatele ja parandada krooniliste haiguste ohjamist, koos parema koordineerimisega eri ravitasemete ja -liikide vahel. Eriti muret tekitav on ebapiisav juurdepääs kvaliteetsele ja taskukohasele pikaajalisele hooldusele, mille põhjuseks on kogukonnapõhiste ja koduhooldusteenuste üldine alarahastamine, killustatud juhtimine ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste süsteemse koordineerimise puudumine.

| (19) | COVID-19 kriis on toonud esile Slovakkia varasemad sotsiaalsed probleemid. See on tekitanud pakilise vajaduse tagada tihedas koostöös sotsiaalpartneritega töötajatele piisav sissetuleku asendamine. Selleks et leevendada kriisi mõju tööhõivele, on käivitatud lühendatud tööaja kavad, mida rahastatakse liidu vahendite kaasabil. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,1 %ni. Vaatamata mõningasele lõdvenemisele 2018. aastal iseloomustavad Slovakkia töötushüvitiste süsteemi ranged abikõlblikkuse nõuded, hüvitiste suhteliselt lühike kestus (üldjuhul kuus kuud, mida kriisi ajal veidi pikendatakse) ja madalad asendusmäärad hüvitise saajate jaoks. Mõned rühmad on kriisi suhtes eriti haavatavad ning neil võib olla piiratud juurdepääs sotsiaalkaitse- ja hooldusteenustele, sealhulgas marginaliseerunud roma kogukonnad, kellel sageli puudub juurdepääs ka esmatähtsatele teenustele, ning eakad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 kriis on toonud esile Slovakkia varasemad sotsiaalsed probleemid. See on tekitanud pakilise vajaduse tagada tihedas koostöös sotsiaalpartneritega töötajatele piisav sissetuleku asendamine. Selleks et leevendada kriisi mõju tööhõivele, on käivitatud lühendatud tööaja kavad, mida rahastatakse liidu vahendite kaasabil. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,8 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,1 %ni. Vaatamata mõningasele lõdvenemisele 2018. aastal iseloomustavad Slovakkia töötushüvitiste süsteemi ranged abikõlblikkuse nõuded, hüvitiste suhteliselt lühike kestus (üldjuhul kuus kuud, mida kriisi ajal veidi pikendatakse) ja madalad asendusmäärad hüvitise saajate jaoks. Mõned rühmad on kriisi suhtes eriti haavatavad ning neil võib olla piiratud juurdepääs sotsiaalkaitse- ja hooldusteenustele, sealhulgas marginaliseerunud roma kogukonnad, kellel sageli puudub juurdepääs ka esmatähtsatele teenustele, ning eakad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad.

| (20) | COVID-19 kriis on suurendanud vajadust arendada elanikkonna, sealhulgas õpetajate digioskusi ning laiendada lairibaühenduse leviala, kuna paljudel õpilastel puudub endiselt internetiühendus või muud eeltingimused kodus õppimiseks, eelkõige marginaliseerunud roma kogukondades. Probleemid, mis on seotud võrdse juurdepääsuga kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, püsivad, kuna õpilaste põhioskuste taset ja üldisi õpitulemusi mõjutab tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Koolide ja piirkondade vahel on suured tulemuste erinevused, mis ilmnevad mõnes piirkonnas, eelkõige Ida-Slovakkias, ka madala haridustasemega noorte kõrges osakaalus. Õpetaja elukutse atraktiivsus ja õpetajate põhikoolituse kvaliteet on endiselt madal. Lisaks on alushariduses ja lapsehoius osalevate laste, eelkõige alla kolmeaastaste laste riiklik määr liidus madalaim, millel on täiendav negatiivne mõju haridustulemustele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate laste puhul. |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 kriis on suurendanud vajadust arendada elanikkonna, sealhulgas õpetajate digioskusi ning laiendada lairibaühenduse leviala, kuna paljudel õpilastel puudub endiselt internetiühendus või muud eeltingimused kodus õppimiseks, eelkõige marginaliseerunud roma kogukondades. Probleemid, mis on seotud võrdse juurdepääsuga kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, püsivad, kuna õpilaste põhioskuste taset ja üldisi õpitulemusi mõjutab tugevalt nende sotsiaal-majanduslik taust. Koolide ja piirkondade vahel on suured tulemuste erinevused, mis ilmnevad mõnes piirkonnas, eelkõige Ida-Slovakkias, ka madala haridustasemega noorte kõrges osakaalus. Õpetaja elukutse atraktiivsus ja õpetajate põhikoolituse kvaliteet on endiselt madal. Lisaks on alushariduses ja lapsehoius osalevate laste, eelkõige alla kolmeaastaste laste riiklik määr liidus madalaim, millel on täiendav negatiivne mõju haridustulemustele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate laste puhul.

| (21) | COVID-19 kriisist tulenevalt on Slovakkia jaoks saanud esmatähtsaks ettevõtetele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtt sihipäraste laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes VKEdele ning kasutades ära uut paindlikkust, mida pakub ajutine riigiabi raamistik majanduse toetamiseks, ja jaotades ümber ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Piisavad riskitagatised koos madalate intressimäärade ja pikkade tähtaegadega aitavad tagada, et vahendajad annavad kiirelt laene ja ettevõtted võtavad need kiirelt kasutusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine võib aidata veelgi leevendada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate lühiajalisi likviidsusprobleeme. Maksudest kõrvalehoidumise tõkestamine ja maksukuulekuse parandamine on Slovakkia jaoks keskpikas perspektiivis jätkuvalt esmatähtsad vahendid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ja võrdsete võimaluste edendamisel, et hõlbustada majanduse taastumist. Selleks et tagada VKEde jaoks elujõuline rahavoogude tasakaal, on tähtis, et kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja ettevõtetele antaks korraldus kiirendada arvete maksmist tarnijatele. |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 kriisist tulenevalt on Slovakkia jaoks saanud esmatähtsaks ettevõtetele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtt sihipäraste laenude ja tagatiste kaudu, keskendudes VKEdele ning kasutades ära uut paindlikkust, mida pakub ajutine riigiabi raamistik majanduse toetamiseks, ja jaotades ümber ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Piisavad riskitagatised koos madalate intressimäärade ja pikkade tähtaegadega aitavad tagada, et vahendajad annavad kiirelt laene ja ettevõtted võtavad need kiirelt kasutusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Maksude ja sotsiaalmaksete tasumise edasilükkamise lubamine võib aidata veelgi leevendada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate lühiajalisi likviidsusprobleeme. Maksudest kõrvalehoidumise tõkestamine ja maksukuulekuse parandamine on Slovakkia jaoks keskpikas perspektiivis jätkuvalt esmatähtsad vahendid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ja võrdsete võimaluste edendamisel, et hõlbustada majanduse taastumist. Selleks et tagada VKEde jaoks elujõuline rahavoogude tasakaal, on tähtis, et kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja ettevõtetele antaks korraldus kiirendada arvete maksmist tarnijatele.

| (22) | Soodsa ettevõtluskeskkonna edendamine ja avalike teenuste kvaliteedi parandamine on majanduse taastamise ja toetavama investeerimiskliima loomise juures otsustava tähtsusega. Taastamismeetmete tulemuslikkuse tagamiseks on oluline vähendada tarbetut halduskoormust ja lihtsustada menetlusi, sealhulgas ettevõtete ühtsete kontaktpunktide tulemusliku kasutamise kaudu. Slovakkia avaliku sektori asutuste ja avaliku halduse üldine tulemuslikkus on endiselt madal. Seda saab parandada jätkuva digitaliseerimise, digitaristu parema koordineerimise ja kavandamise ning tarkvara arendamise abil. Edasiste reformide eesmärk võiks olla parandada poliitikakujundamise koordineerimist, õigusaktide koostamist ning tagada avaliku teenistuse ja personalijuhtimise kõrge tulemuslikkus. Majanduse vastupanuvõime tugevdamiseks peaks Slovakkia suurendama ettevõtete, eelkõige VKEde innovatsioonisuutlikkust, tegeledes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustunud juhtimise probleemiga. Parem koostöö ettevõtjate, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahel toetaks teadmiste ja oskuste jagamist ning aitaks ettevõtetel uuendusi teha ning uut töö- ja tootmisvõimekust arendada. |
| --- | --- |

(22)

Soodsa ettevõtluskeskkonna edendamine ja avalike teenuste kvaliteedi parandamine on majanduse taastamise ja toetavama investeerimiskliima loomise juures otsustava tähtsusega. Taastamismeetmete tulemuslikkuse tagamiseks on oluline vähendada tarbetut halduskoormust ja lihtsustada menetlusi, sealhulgas ettevõtete ühtsete kontaktpunktide tulemusliku kasutamise kaudu. Slovakkia avaliku sektori asutuste ja avaliku halduse üldine tulemuslikkus on endiselt madal. Seda saab parandada jätkuva digitaliseerimise, digitaristu parema koordineerimise ja kavandamise ning tarkvara arendamise abil. Edasiste reformide eesmärk võiks olla parandada poliitikakujundamise koordineerimist, õigusaktide koostamist ning tagada avaliku teenistuse ja personalijuhtimise kõrge tulemuslikkus. Majanduse vastupanuvõime tugevdamiseks peaks Slovakkia suurendama ettevõtete, eelkõige VKEde innovatsioonisuutlikkust, tegeledes teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustunud juhtimise probleemiga. Parem koostöö ettevõtjate, teadlaste, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahel toetaks teadmiste ja oskuste jagamist ning aitaks ettevõtetel uuendusi teha ning uut töö- ja tootmisvõimekust arendada.

| (23) | Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Selleks et vähem arenenud piirkonnad jõuaksid järele ning muutuksid teadmistepõhisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tootlikumaks, on Slovakkias vaja rohkem strateegilisi investeeringuid, eelkõige selleks, et arendada taristut, sealhulgas digitaristut ja muid põhiteenuseid, ning parandada transpordivõrke. COVID-19 puhang on toonud esile digitaristu senised puudujäägid. Lairibaühenduse leviala laiendamine ja kiiruse suurendamine võimaldab võrdsemat ja paremat juurdepääsu internetile. Slovakkia haridussüsteemi ja tööturgu saaks parandada, tehes jõupingutusi elanikkonna paremaks varustamiseks muutuva majanduse ja ühiskonna jaoks vajalike oskustega, sealhulgas elukestva õppe kaudu, ettevõtjate ja haridusasutuste tihedama koostöö kaudu kõikidel tasanditel ning sidudes koolitus- ja ümberõppeprogrammid paremini tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega. |
| --- | --- |

(23)

Majanduse taastumise edendamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Selleks et vähem arenenud piirkonnad jõuaksid järele ning muutuksid teadmistepõhisemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tootlikumaks, on Slovakkias vaja rohkem strateegilisi investeeringuid, eelkõige selleks, et arendada taristut, sealhulgas digitaristut ja muid põhiteenuseid, ning parandada transpordivõrke. COVID-19 puhang on toonud esile digitaristu senised puudujäägid. Lairibaühenduse leviala laiendamine ja kiiruse suurendamine võimaldab võrdsemat ja paremat juurdepääsu internetile. Slovakkia haridussüsteemi ja tööturgu saaks parandada, tehes jõupingutusi elanikkonna paremaks varustamiseks muutuva majanduse ja ühiskonna jaoks vajalike oskustega, sealhulgas elukestva õppe kaudu, ettevõtjate ja haridusasutuste tihedama koostöö kaudu kõikidel tasanditel ning sidudes koolitus- ja ümberõppeprogrammid paremini tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega.

| (24) | Majanduskasvu taastamine nõuab järgnevatel aastatel poliitilisi jõupingutusi ja sihipäraseid investeeringuid, et võimaldada Slovakkial ära kasutada võimalusi kestlikuma ja suurema lisandväärtusega majanduse loomiseks. Nende jõupingutuste juures tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi. Slovakkia riiklikus energia- ja kliimakavas kindlaks määratud prioriteetsed valdkonnad täiendavate jõupingutuste tegemiseks on tööstuse energiamahukuse vähendamine, energiatõhususe lahenduste toetamine, eelkõige kodumajapidamiste jaoks, ja taastuvenergiasse investeerimine. Soodsam õiguskeskkond võib aidata suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiavarustuses. Slovakkial oleks kasu Horná Nitra ümberkujundamise tegevuskava rakendamise kiirendamisest, suunates vahendeid ümber kogu piirkonnale kasu toovatele lahendustele ja kasutades ära võimalust söetootmise järkjärguliseks lõpetamiseks. Tahkete kütuste põletamisest ja transpordi üha suurenevatest heitkogustest tuleneva õhusaaste vähendamine, jäätmekäitlussüsteemi parandamine uuenduslike kogumis- ja töötlemislahenduste abil, joogivee- ja kanalisatsioonivõrkude täiustamine sanitaarprobleemide lahendamiseks, arukate võrkude projektide toetamine ning tööstuse arendamine kliimaneutraalse ja ringmajanduse suunas võivad aidata Slovakkial liikuda kestliku majanduskasvu suunas. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Slovakkial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Slovakkial seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(24)

Majanduskasvu taastamine nõuab järgnevatel aastatel poliitilisi jõupingutusi ja sihipäraseid investeeringuid, et võimaldada Slovakkial ära kasutada võimalusi kestlikuma ja suurema lisandväärtusega majanduse loomiseks. Nende jõupingutuste juures tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi. Slovakkia riiklikus energia- ja kliimakavas kindlaks määratud prioriteetsed valdkonnad täiendavate jõupingutuste tegemiseks on tööstuse energiamahukuse vähendamine, energiatõhususe lahenduste toetamine, eelkõige kodumajapidamiste jaoks, ja taastuvenergiasse investeerimine. Soodsam õiguskeskkond võib aidata suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiavarustuses. Slovakkial oleks kasu Horná Nitra ümberkujundamise tegevuskava rakendamise kiirendamisest, suunates vahendeid ümber kogu piirkonnale kasu toovatele lahendustele ja kasutades ära võimalust söetootmise järkjärguliseks lõpetamiseks. Tahkete kütuste põletamisest ja transpordi üha suurenevatest heitkogustest tuleneva õhusaaste vähendamine, jäätmekäitlussüsteemi parandamine uuenduslike kogumis- ja töötlemislahenduste abil, joogivee- ja kanalisatsioonivõrkude täiustamine sanitaarprobleemide lahendamiseks, arukate võrkude projektide toetamine ning tööstuse arendamine kliimaneutraalse ja ringmajanduse suunas võivad aidata Slovakkial liikuda kestliku majanduskasvu suunas. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Slovakkial lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Slovakkial seda fondi kõige paremini kasutada.

| (25) | Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse uued suundumused, sealhulgas juriidiliste isikute väärkasutamine rahapesu eesmärgil, survestavad Slovakkiat ajakohastama oma rahapesuvastast raamistikku, et ennetada ja tõkestada majanduskuritegusid. Arusaamine riskidest on endiselt ebapiisav, hoolimata valitsuse ambitsioonikast kavast tugevdada rahapesu ennetamist, uurimist ja selle eest süüdistuste esitamist. Piiratud inimressursid ja koolitusvõimalused takistavad tulemuslikku järelevalvet ettevõtete asutamisega seotud spetsialistide üle. Valitsuse tegevuskava raames võetud meetmed ei ole veel andnud vahendeid rahapesuga seotud õigusrikkumiste tulemuslikuks avastamiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks ning varade konfiskeerimiseks. |
| --- | --- |

(25)

Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse uued suundumused, sealhulgas juriidiliste isikute väärkasutamine rahapesu eesmärgil, survestavad Slovakkiat ajakohastama oma rahapesuvastast raamistikku, et ennetada ja tõkestada majanduskuritegusid. Arusaamine riskidest on endiselt ebapiisav, hoolimata valitsuse ambitsioonikast kavast tugevdada rahapesu ennetamist, uurimist ja selle eest süüdistuste esitamist. Piiratud inimressursid ja koolitusvõimalused takistavad tulemuslikku järelevalvet ettevõtete asutamisega seotud spetsialistide üle. Valitsuse tegevuskava raames võetud meetmed ei ole veel andnud vahendeid rahapesuga seotud õigusrikkumiste tulemuslikuks avastamiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks ning varade konfiskeerimiseks.

| (26) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (27) | Slovakkia peaks jätkama tööd, et tegeleda konkreetsete probleemidega, mis on seotud tema kohtusüsteemi üldise usaldusväärsusega, kuna need võivad õõnestada usaldust kohtusüsteemi tulemusliku toimimise vastu. Edu korruptsiooni tõkestamiseks algatatud reformide rakendamisel on Slovakkias endiselt piiratud. Mõned ennetamisega seotud reformid või nende rakendamine on veel pooleli, sealhulgas normid lobitöö, kingituste, ametikohtade ühitamatuse ja otsuste tegemisel kolmandate isikutega suhtlemise kohta ning rikkumisest teatajate kaitse kohta. Kuigi kriminaalstatistika on ebaühtlane, on uurimise all olevate kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite arv endiselt väike, samal ajal kui juriidiliste isikute karistamiseks tehtud jõupingutustel näib olevat teatav mõju. |
| --- | --- |

(27)

Slovakkia peaks jätkama tööd, et tegeleda konkreetsete probleemidega, mis on seotud tema kohtusüsteemi üldise usaldusväärsusega, kuna need võivad õõnestada usaldust kohtusüsteemi tulemusliku toimimise vastu. Edu korruptsiooni tõkestamiseks algatatud reformide rakendamisel on Slovakkias endiselt piiratud. Mõned ennetamisega seotud reformid või nende rakendamine on veel pooleli, sealhulgas normid lobitöö, kingituste, ametikohtade ühitamatuse ja otsuste tegemisel kolmandate isikutega suhtlemise kohta ning rikkumisest teatajate kaitse kohta. Kuigi kriminaalstatistika on ebaühtlane, on uurimise all olevate kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite arv endiselt väike, samal ajal kui juriidiliste isikute karistamiseks tehtud jõupingutustel näib olevat teatav mõju.

| (28) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Slovakkia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Slovakkia kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (29) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Slovakkia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(29)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Slovakkia tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (30) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Slovakkiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Slovakkia majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Slovakkiale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Slovakkia eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (31) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (8) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid:

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet tervishoiutöötajate ning elutähtsate meditsiinitoodete ja -taristu valdkonnas. Parandada esmatasandi arstiabi kättesaadavust ja kooskõlastamist arstiabi eri liikide vahel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada piisav sissetuleku asendamine ning juurdepääs sotsiaalkaitsele ja olulistele teenustele kõigi jaoks. Parandada digioskusi. Tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rakendada tõhusalt likviidsuse tagamise meetmeid, et aidata VKEsid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid. Kõrvaldada digitaristu puudujäägid. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekule, eelkõige energia ja ressursside puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale ühistranspordile ja jäätmekäitlusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine. Tagada parema kooskõlastamise ja poliitikakujundamise abil soodne ettevõtluskeskkond ja kvaliteetsed avalikud teenused. Tegeleda kohtusüsteemi usaldusväärsusega seotud mureküsimustega. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 148.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

7

(8)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

8

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/171

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2020/C 282/26)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (2) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Soome kohta. Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Soome edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Soome kohta. Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Soome edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Soomet julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Soomet julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Soomes suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu sektorite ja piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb oht, et riigisisesed erinevused Soomes suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | 30. aprillil 2020 esitas Soome oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2020 esitas Soome oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit. |
| --- | --- |

(11)

Soome suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,1 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 7,2 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 59,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 69,1 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 1,1 %-lt sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal 7,2 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 4,0 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 59,4 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 69,1 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Soome võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,7 % SKPst. Need hõlmavad nii erakorralisi kulutusi tervise ja avaliku korra kaitseks kui ka ettevõtete ja töötajate toetusmeetmeid. Lisaks on Soome teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5 % SKPst. Need meetmed hõlmavad ettevõtetele antavaid laenutagatisi, mis on peamiselt suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning samuti konkreetseid Finnairile ja laevandusettevõtjatele suunatud tagatisskeeme, millega tagatakse varustuskindlus. Lisaks on Soome võtnud muid likviidsuse suurendamise meetmeid, millest ei ole 2020. aasta stabiilsusprogrammis teatatud, sealhulgas äriühingu tulumaksu edasilükkamine. Need lisameetmed moodustavad hinnanguliselt 15 % SKPst. Üldiselt on Soome võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Soome võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 1,7 % SKPst. Need hõlmavad nii erakorralisi kulutusi tervise ja avaliku korra kaitseks kui ka ettevõtete ja töötajate toetusmeetmeid. Lisaks on Soome teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust ning mille mahuks hinnatakse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5 % SKPst. Need meetmed hõlmavad ettevõtetele antavaid laenutagatisi, mis on peamiselt suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning samuti konkreetseid Finnairile ja laevandusettevõtjatele suunatud tagatisskeeme, millega tagatakse varustuskindlus. Lisaks on Soome võtnud muid likviidsuse suurendamise meetmeid, millest ei ole 2020. aasta stabiilsusprogrammis teatatud, sealhulgas äriühingu tulumaksu edasilükkamine. Need lisameetmed moodustavad hinnanguliselt 15 % SKPst. Üldiselt on Soome võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Soome valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,4 % SKPst ja 2021. aastal –3,4 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 69,4 %ni SKPst ja 2021. aastal 69,6 %ni SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Soome valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –7,4 % SKPst ja 2021. aastal –3,4 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020. aastal 69,4 %ni SKPst ja 2021. aastal 69,6 %ni SKPst.

| (15) | Kuna Soome kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Soome kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Soome on COVID-19 kriisile reageerimiseks võtnud ulatuslikke meetmeid, et toetada oma tervishoiusüsteemi ja majandust. Näiteks võttis Soome valitsus vastu mitu lisaeelarvet ja otsustas parandada töötajate töökohakindlust, leevendades samal ajal töötushüvitiste saamise tingimusi. Vabakutseliste ja ettevõtjate juurdepääsu töötushüvitistele on lihtsustatud. Sotsiaalkindlustusmeetmete maht on 1,6 miljardit eurot. Lisaks riigigarantiiga laenudele mahus 10 miljardit eurot on kättesaadavaks tehtud 1 miljardi euro ulatuses ettevõtluse otsetoetusi. Valitsus on ajutiselt vähendanud tööandjate pensionimakseid 2,6 protsendipunkti võrra ja eraldanud vähemalt 1 miljard eurot munitsipaaltoetuste paketile. Soome finantsjärelevalveasutus vähendas Soome krediidiasutuste kapitalinõudeid, tühistades süsteemse riski puhvri nõude ja kohandades krediidiasutusepõhiseid nõudeid. Valitsus nimetas ametisse rahandusministeeriumi ning sotsiaal- ja tervishoiuministeeriumi juhitava töörühma, et koostada Soome COVID-19 kriisist väljumise strateegia. Valitsus võttis töörühma esimese aruande põhjal mai alguses vastu etapiviisilise väljumiskava. Töörühm jätkab ettepanekute tegemist asjaomaste meetmete kohta, millega leevendada kriisi tervisealast, sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Töörühm on konsulteerinud sotsiaalpartnerite, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja keskkonnaorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(16)

Soome on COVID-19 kriisile reageerimiseks võtnud ulatuslikke meetmeid, et toetada oma tervishoiusüsteemi ja majandust. Näiteks võttis Soome valitsus vastu mitu lisaeelarvet ja otsustas parandada töötajate töökohakindlust, leevendades samal ajal töötushüvitiste saamise tingimusi. Vabakutseliste ja ettevõtjate juurdepääsu töötushüvitistele on lihtsustatud. Sotsiaalkindlustusmeetmete maht on 1,6 miljardit eurot. Lisaks riigigarantiiga laenudele mahus 10 miljardit eurot on kättesaadavaks tehtud 1 miljardi euro ulatuses ettevõtluse otsetoetusi. Valitsus on ajutiselt vähendanud tööandjate pensionimakseid 2,6 protsendipunkti võrra ja eraldanud vähemalt 1 miljard eurot munitsipaaltoetuste paketile. Soome finantsjärelevalveasutus vähendas Soome krediidiasutuste kapitalinõudeid, tühistades süsteemse riski puhvri nõude ja kohandades krediidiasutusepõhiseid nõudeid. Valitsus nimetas ametisse rahandusministeeriumi ning sotsiaal- ja tervishoiuministeeriumi juhitava töörühma, et koostada Soome COVID-19 kriisist väljumise strateegia. Valitsus võttis töörühma esimese aruande põhjal mai alguses vastu etapiviisilise väljumiskava. Töörühm jätkab ettepanekute tegemist asjaomaste meetmete kohta, millega leevendada kriisi tervisealast, sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Töörühm on konsulteerinud sotsiaalpartnerite, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja keskkonnaorganisatsioonidega.

| (17) | Kuigi Soome on näidanud üles üldist valmisolekut COVID-19 kriisiga toime tulla, võiks tervishoiusüsteemile tulla kasuks vastupidavamaks muutmine. Haiglapiirkonnad on pidanud meditsiinitöötajaid COVID-19 patsientide ravimiseks ümber paigutama ja ületama mittekiireloomuliste tervishoiuteenuste puhul varem seadusega kehtestatud tähtaegu. Praegune süsteem, mille puhul tervishoiuteenuseid osutavad eri teenuseosutajad, on kaasa toonud tervishoiutöötajate ebaühtlase jaotumise riigis. Teenuste osutamise killustatus ning sotsiaal- ja esmatasandi tervishoiuteenuste ebavõrdne kättesaadavus jääb tõenäoliselt probleemiks ka pärast kriisi, eelkõige töötute ja pensionäride, sealhulgas puuetega inimeste jaoks. Võttes arvesse COVID-19 kriisist tulenevat töötuse kasvu, tuleks nii lühiajalistes kui ka keskpika perioodi poliitikameetmetes keskenduda esmatasandi tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamisele. Keskpikas perspektiivis on jätkuvalt oluline edendada mitme järjestikuse Soome valitsuse poolt käsitletud sotsiaal- ja tervishoiu valdkonna reformikavasid, eelkõige seetõttu, et need valmistavad Soomet ette kaugeleulatuvateks demograafilisteks muutusteks ning aitaksid riigil säilitada oma tervishoiusüsteemi kvaliteeti tulevikus, parandades samal ajal selle kättesaadavust. Soome rahanduse pikaajaline kestlikkus on jätkuvalt ohus vananemisega seotud kulude, eelkõige sotsiaalhoolekande- ja tervishoiukulude prognoositud suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(17)

Kuigi Soome on näidanud üles üldist valmisolekut COVID-19 kriisiga toime tulla, võiks tervishoiusüsteemile tulla kasuks vastupidavamaks muutmine. Haiglapiirkonnad on pidanud meditsiinitöötajaid COVID-19 patsientide ravimiseks ümber paigutama ja ületama mittekiireloomuliste tervishoiuteenuste puhul varem seadusega kehtestatud tähtaegu. Praegune süsteem, mille puhul tervishoiuteenuseid osutavad eri teenuseosutajad, on kaasa toonud tervishoiutöötajate ebaühtlase jaotumise riigis. Teenuste osutamise killustatus ning sotsiaal- ja esmatasandi tervishoiuteenuste ebavõrdne kättesaadavus jääb tõenäoliselt probleemiks ka pärast kriisi, eelkõige töötute ja pensionäride, sealhulgas puuetega inimeste jaoks. Võttes arvesse COVID-19 kriisist tulenevat töötuse kasvu, tuleks nii lühiajalistes kui ka keskpika perioodi poliitikameetmetes keskenduda esmatasandi tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamisele. Keskpikas perspektiivis on jätkuvalt oluline edendada mitme järjestikuse Soome valitsuse poolt käsitletud sotsiaal- ja tervishoiu valdkonna reformikavasid, eelkõige seetõttu, et need valmistavad Soomet ette kaugeleulatuvateks demograafilisteks muutusteks ning aitaksid riigil säilitada oma tervishoiusüsteemi kvaliteeti tulevikus, parandades samal ajal selle kättesaadavust. Soome rahanduse pikaajaline kestlikkus on jätkuvalt ohus vananemisega seotud kulude, eelkõige sotsiaalhoolekande- ja tervishoiukulude prognoositud suurenemise tõttu.

| (18) | Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,3 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,7 %ni. Vaja on tõhusaid ning tihedas koostöös sotsiaalpartneritega loodud lühiajalisi ja keskpika perioodi poliitikameetmeid, et piirata töötuse kasvu ja kaasata uuesti tööturule need, kes on COVID-19 kriisi tõttu töö kaotanud. Nende jõupingutustega tuleks toetada ka selliseid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid rühmi nagu madala kvalifikatsiooni või puuetega inimesed, osalise töövõimega inimesed ja sisserändaja taustaga inimesed. Soomes on kehtestatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mille raames on suunatud paljud töötajad sundpuhkusele. Aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmed, võiks tagada nende kiire ja kestliku tööturule naasmise. Palgatoetused võiksid olla sihipärased ning nendega võiksid kaasneda riiklike tööturuasutuste pakutav koolitus ja järelmeetmed. Ümberõpe ja oskuste täiendamine on väga olulised, et säilitada tööjõu konkurentsivõime üha digitaalsemaks ja rohelisemaks muutuvas majanduses. Pidevõppe reform võiks aidata tegeleda vajadusega parandada täiskasvanute, sealhulgas väheste oskustega täiskasvanute oskusi tööturu jaoks olulistes sektorites, näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektoris. Et tagada turul vajalikud oskused demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste ajal, on oluline säilitada hariduse vastavus tööturu vajadustele, tagades ka piisavad ülikoolikohad, mis vastavad iga sektori ja piirkonna tööhõiveprognoosidele. Et vältida kõige haavatavamate rühmade sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemist COVID-19 kriisi järel, on ülioluline vähendada digilõhet eelkõige selleks, et tagada ebasoodsamas olukorras olevatele õppijatele juurdepääs kvaliteetsele haridusele. Keerukas hüvitiste süsteem takistab tööle asumist. Selleks et soodustada lühendatud ja osalise tööajaga töötamise alustamist, tuleks tõhusalt kasutada sissetulekute registrit, mis sisaldab reaalajas saadavat teavet palkade ja hüvitiste kohta, ning kiirendada sotsiaalkindlustushüvitiste menetlemist. Keskpikas perspektiivis on oluline, et Soome reformiks sotsiaaltoetuste süsteemi, et suurendada tööhõivet ja valmistada riigi hoolekandesüsteem tulevikuks ette. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 8,3 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,7 %ni. Vaja on tõhusaid ning tihedas koostöös sotsiaalpartneritega loodud lühiajalisi ja keskpika perioodi poliitikameetmeid, et piirata töötuse kasvu ja kaasata uuesti tööturule need, kes on COVID-19 kriisi tõttu töö kaotanud. Nende jõupingutustega tuleks toetada ka selliseid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid rühmi nagu madala kvalifikatsiooni või puuetega inimesed, osalise töövõimega inimesed ja sisserändaja taustaga inimesed. Soomes on kehtestatud lühendatud tööajaga töötamise kavad, mille raames on suunatud paljud töötajad sundpuhkusele. Aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmed, võiks tagada nende kiire ja kestliku tööturule naasmise. Palgatoetused võiksid olla sihipärased ning nendega võiksid kaasneda riiklike tööturuasutuste pakutav koolitus ja järelmeetmed. Ümberõpe ja oskuste täiendamine on väga olulised, et säilitada tööjõu konkurentsivõime üha digitaalsemaks ja rohelisemaks muutuvas majanduses. Pidevõppe reform võiks aidata tegeleda vajadusega parandada täiskasvanute, sealhulgas väheste oskustega täiskasvanute oskusi tööturu jaoks olulistes sektorites, näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektoris. Et tagada turul vajalikud oskused demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste ajal, on oluline säilitada hariduse vastavus tööturu vajadustele, tagades ka piisavad ülikoolikohad, mis vastavad iga sektori ja piirkonna tööhõiveprognoosidele. Et vältida kõige haavatavamate rühmade sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemist COVID-19 kriisi järel, on ülioluline vähendada digilõhet eelkõige selleks, et tagada ebasoodsamas olukorras olevatele õppijatele juurdepääs kvaliteetsele haridusele. Keerukas hüvitiste süsteem takistab tööle asumist. Selleks et soodustada lühendatud ja osalise tööajaga töötamise alustamist, tuleks tõhusalt kasutada sissetulekute registrit, mis sisaldab reaalajas saadavat teavet palkade ja hüvitiste kohta, ning kiirendada sotsiaalkindlustushüvitiste menetlemist. Keskpikas perspektiivis on oluline, et Soome reformiks sotsiaaltoetuste süsteemi, et suurendada tööhõivet ja valmistada riigi hoolekandesüsteem tulevikuks ette.

| (19) | Ettevõtjate, eelkõige VKEde abistamine COVID-19 kriisi ajal püsimajäämisel on äärmiselt oluline, et stimuleerida majandust pärast praegu kehtivate liikumispiirangute kaotamist. Laenude, toetuste ja tagatistena antud ajutine likviidsustoetus võib aidata ettevõtjatel sellel suure ebakindluse ja oluliselt väiksemate tulude perioodil toime tulla. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(19)

Ettevõtjate, eelkõige VKEde abistamine COVID-19 kriisi ajal püsimajäämisel on äärmiselt oluline, et stimuleerida majandust pärast praegu kehtivate liikumispiirangute kaotamist. Laenude, toetuste ja tagatistena antud ajutine likviidsustoetus võib aidata ettevõtjatel sellel suure ebakindluse ja oluliselt väiksemate tulude perioodil toime tulla. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

| (20) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Soomes jääb investeerimine allapoole ELi keskmist neis kategooriates, mis kõige enam toetavad tootlikkuse kasvu, eriti investeeringud seadmetesse ja intellektuaalomandisse. See võib piirata riigi pikaajalist kasvupotentsiaali ning pärssida riigi konkurentsivõimet ja majanduse taastumist. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurem maht on peamine tegur, mis võimaldab struktuurilisi muutusi, et edendada majanduse teadmistemahukaid sektoreid ja tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. Kavandatud kliimaneutraalsuse saavutamine 2035. aastal, mis kajastub ka Soome riiklikus energia- ja kliimakavas, nõuab märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige elektrivõrkudesse ja säästvasse transporti. Parlamendi juhtrühma eestvedamisel töötatakse välja uut riiklikku transpordikava aastateks 2021–2032. Pidades silmas tervishoiu, keskkonna, piirkondade ja tootlikkusega seotud probleeme, on vaja jätkata jõupingutusi kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks ja muu digitaalse taristu parandamiseks, et ratsionaliseerida logistikat ja säilitada majandustegevus äärealadel. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Soomel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Soomel seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Soomes jääb investeerimine allapoole ELi keskmist neis kategooriates, mis kõige enam toetavad tootlikkuse kasvu, eriti investeeringud seadmetesse ja intellektuaalomandisse. See võib piirata riigi pikaajalist kasvupotentsiaali ning pärssida riigi konkurentsivõimet ja majanduse taastumist. Teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurem maht on peamine tegur, mis võimaldab struktuurilisi muutusi, et edendada majanduse teadmistemahukaid sektoreid ja tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. Kavandatud kliimaneutraalsuse saavutamine 2035. aastal, mis kajastub ka Soome riiklikus energia- ja kliimakavas, nõuab märkimisväärseid investeeringuid, eelkõige elektrivõrkudesse ja säästvasse transporti. Parlamendi juhtrühma eestvedamisel töötatakse välja uut riiklikku transpordikava aastateks 2021–2032. Pidades silmas tervishoiu, keskkonna, piirkondade ja tootlikkusega seotud probleeme, on vaja jätkata jõupingutusi kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks ja muu digitaalse taristu parandamiseks, et ratsionaliseerida logistikat ja säilitada majandustegevus äärealadel. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Soomel lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Soomel seda fondi kõige paremini kasutada.

| (21) | Soome riiklik rahapesualane riskihinnang on praeguseks aegunud ja seda ajakohastatakse 2020. aastal. Soome finantsjärelevalveasutus parandas hiljuti oma järelevalvesuutlikkust. Siiski on töötajate arv endiselt ebapiisav ja järelevalve riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel nõuetekohaselt rakendatud. Uuritud on küll mitut võimaliku rikkumise juhtumit, kuid jätkuvalt on üheks prioriteediks hoiatava karistuspoliitika kehtestamine. Kahtlastest tehingutest teatamine on viimastel kuudel järsult suurenenud ning rahapesu andmebüroo ressursid tunduvad olevat selle teabe analüüsimiseks ebapiisavad. Rahapesu andmebüroo ja finantsjärelevalveasutuse vaheline teabevahetus on endiselt ebapiisav. |
| --- | --- |

(21)

Soome riiklik rahapesualane riskihinnang on praeguseks aegunud ja seda ajakohastatakse 2020. aastal. Soome finantsjärelevalveasutus parandas hiljuti oma järelevalvesuutlikkust. Siiski on töötajate arv endiselt ebapiisav ja järelevalve riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel nõuetekohaselt rakendatud. Uuritud on küll mitut võimaliku rikkumise juhtumit, kuid jätkuvalt on üheks prioriteediks hoiatava karistuspoliitika kehtestamine. Kahtlastest tehingutest teatamine on viimastel kuudel järsult suurenenud ning rahapesu andmebüroo ressursid tunduvad olevat selle teabe analüüsimiseks ebapiisavad. Rahapesu andmebüroo ja finantsjärelevalveasutuse vaheline teabevahetus on endiselt ebapiisav.

| (22) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (23) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Soome kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Soome kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (24) | Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Soome tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(24)

Majandus- ja rahaliidu riikide vaheline tihe koordineerimine on väga oluline, et COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust kiiresti taastuda. Liikmesriigina, mille rahaühik on euro, peaks Soome tagama, et tema poliitika jääks kooskõlla euroala käsitlevate 2020. aasta soovitustega ja oleks kooskõlastatud teiste rahaühikuna eurot kasutavate liikmesriikide poliitikaga, võttes arvesse eurorühma poliitilisi suuniseid.

| (25) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Soomele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Soome majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta stabiilsusprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Soomele esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (26) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Soomel võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tegeleda tervishoiutöötajate nappusega, et tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning parandada juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tugevdada tööhõive toetusmeetmeid ja toetada aktiivset tööturupoliitikat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Võtta meetmeid reaalmajanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate likviidsuse tagamiseks. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule ja tõhusale taristule ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tagada rahapesuvastase raamistiku tulemuslik järelevalve ja jõustamine. |
| --- | --- |

4.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 154.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/177

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/27)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Rootsi kohta. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Rootsi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad ülehinnatud eluasemehinnad koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ebakorrapärase korrektsiooni riski. Sellel võib olla kahjulik mõju majandusele ja tõenäoliselt ka pangandussektorile. Võttes arvesse finantssektori süsteemset vastastikust seotust, võib mis tahes negatiivne mõju pangandussektorile kanduda üle ka naaberriikidele. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks. Kahjuks on nende meetmete mõju aga jäänud seni tagasihoidlikuks. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustustega ning eluasemete pakkumise ja eriti üürituru toimimisega. |
| --- | --- |

(2)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Rootsi kohta. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (3) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Rootsi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad ülehinnatud eluasemehinnad koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ebakorrapärase korrektsiooni riski. Sellel võib olla kahjulik mõju majandusele ja tõenäoliselt ka pangandussektorile. Võttes arvesse finantssektori süsteemset vastastikust seotust, võib mis tahes negatiivne mõju pangandussektorile kanduda üle ka naaberriikidele. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks. Kahjuks on nende meetmete mõju aga jäänud seni tagasihoidlikuks. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustustega ning eluasemete pakkumise ja eriti üürituru toimimisega.

| (3) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (4) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(4)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (5) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (4) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (6) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(6)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (7) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(7)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (8) | Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rootsit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid. |
| --- | --- |

(8)

Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (5) ja (EL) 2020/558, (6) et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rootsit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad suuresti turismist ja üldisemalt ettevõtete ja tarbijate vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rootsis suurenevad, mis süvendab juba täheldatud tasapisi suurenevat ebavõrdsust pealinnapiirkonna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad, eelkõige piirkondades, mis sõltuvad suuresti turismist ja üldisemalt ettevõtete ja tarbijate vahetut kontakti nõudvatest sektoritest. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rootsis suurenevad, mis süvendab juba täheldatud tasapisi suurenevat ebavõrdsust pealinnapiirkonna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

| (10) | Rootsi esitas 27. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Rootsi esitas 27. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. |
| --- | --- |

(11)

Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

| (12) | Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 3,8 % SKPst 2020. aastal. Eelarvepuudujääk väheneb prognooside kohaselt 2021. aastal 1,4 %ni SKPst ja asendub 2023. aastal ülejäägiga 1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 35 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarveülejääk 0,4 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) 2019. aastal asendub puudujäägiga 3,8 % SKPst 2020. aastal. Eelarvepuudujääk väheneb prognooside kohaselt 2021. aastal 1,4 %ni SKPst ja asendub 2023. aastal ülejäägiga 1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 35 %ni SKPst, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rootsi võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,4 % SKPst. Kõnealused meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist (0,1 % SKPst), hädaabi raskustes olevatele sektoritele (1,6 % SKPst) ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika meetmeid (0,2 % SKPst). Lisaks on Rootsi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt hõlmavad need meetmed eelkõige maksude edasilükkamist kuni 6,9 % ulatuses SKPst, samuti erinevat liiki laenutagatisi ja laiendatud krediidiliine, mille maht on ligikaudu 4,7 % SKPst. Üldiselt on Rootsi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rootsi võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,4 % SKPst. Kõnealused meetmed hõlmavad tervishoiuteenuste tugevdamist (0,1 % SKPst), hädaabi raskustes olevatele sektoritele (1,6 % SKPst) ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika meetmeid (0,2 % SKPst). Lisaks on Rootsi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt hõlmavad need meetmed eelkõige maksude edasilükkamist kuni 6,9 % ulatuses SKPst, samuti erinevat liiki laenutagatisi ja laiendatud krediidiliine, mille maht on ligikaudu 4,7 % SKPst. Üldiselt on Rootsi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatises. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,6 % SKPst ja 2021. aastal –2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –5,6 % SKPst ja 2021. aastal –2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

| (15) | Kuna Rootsi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Rootsi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub komisjoni analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/97 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Rootsi majandus on pärast COVID-19 pandeemia puhkemist enneolematult aeglustunud. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 9,7 %ni ja väheneb 2021. aastal 9,3 %ni. Eeldatakse, et eratarbimine väheneb oluliselt, eelkõige kõige enam mõjutatud tarbimiskategooriates, nagu transport, restoranid ja majutus. Prognooside kohaselt väheneb kapitali kogumahutus põhivarasse veelgi järsemalt kui tarbimine, mis on suuresti tingitud ebakindlusest majanduse taastumise tempo suhtes. Rootsi ametiasutused alustasid meetmete võtmist varakult ja on COVID-19 pandeemia levides poliitikameetmeid järjest tugevdanud. Meetmed hõlmasid tervishoidu ja olid suunatud majanduslike tagajärgede leevendamisele. Tervishoiuga seotud meetmed hõlmavad keskvalitsuse majanduslikku toetust tervishoiusüsteemi eest vastutavatele piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele COVID-19 pandeemiaga seotud lisakulude katmiseks. Majanduse valdkonnas on valitsus astunud mitmesuguseid samme, et leevendada ettevõtlussektori kulusid (lühiajalised koondamised, haigushüvitised, tööandja sotsiaalmaksetest vabastamine, krediiditagatised ja üüri vähendamine) ning tagada ettevõtete likviidsus (maksude, sealhulgas käibemaksu tasumise edasilükkamine). Lisaks on Rootsi keskpank Sveriges Riksbank otsustanud laiendada pankade kaudu äriühingutele laenuandmist ning osta riigi- ja munitsipaalvõlakirju, samuti hüpoteekvõlakirju ning võlakirju ja kommertsväärtpabereid, mille on emiteerinud Rootsi finantssektorivälised äriühingud. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Riksbank on sõlminud ka valuutavahetuslepinguid teiste keskpankadega, et tagada finantssektorile peamiste valuutade kättesaadavus. Sotsiaal- ja tööturupoliitikat on laiendatud, näiteks haigushüvitiste ajutise muutmise, töötushüvitiste suurendamise, töötuskindlustusskeemile juurdepääsu nõuete leevendamise ning aktiivse tööturu- ja hariduspoliitika meetmete kaudu (nt rohelised töökohad, kava „Nystartsjobb“ („Töö uus algus“) pikendamine, suvekursused ja üliõpilaste arvu suurendamine kõrgharidusasutustes). |
| --- | --- |

(16)

Rootsi majandus on pärast COVID-19 pandeemia puhkemist enneolematult aeglustunud. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal eeldatavalt 9,7 %ni ja väheneb 2021. aastal 9,3 %ni. Eeldatakse, et eratarbimine väheneb oluliselt, eelkõige kõige enam mõjutatud tarbimiskategooriates, nagu transport, restoranid ja majutus. Prognooside kohaselt väheneb kapitali kogumahutus põhivarasse veelgi järsemalt kui tarbimine, mis on suuresti tingitud ebakindlusest majanduse taastumise tempo suhtes. Rootsi ametiasutused alustasid meetmete võtmist varakult ja on COVID-19 pandeemia levides poliitikameetmeid järjest tugevdanud. Meetmed hõlmasid tervishoidu ja olid suunatud majanduslike tagajärgede leevendamisele. Tervishoiuga seotud meetmed hõlmavad keskvalitsuse majanduslikku toetust tervishoiusüsteemi eest vastutavatele piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele COVID-19 pandeemiaga seotud lisakulude katmiseks. Majanduse valdkonnas on valitsus astunud mitmesuguseid samme, et leevendada ettevõtlussektori kulusid (lühiajalised koondamised, haigushüvitised, tööandja sotsiaalmaksetest vabastamine, krediiditagatised ja üüri vähendamine) ning tagada ettevõtete likviidsus (maksude, sealhulgas käibemaksu tasumise edasilükkamine). Lisaks on Rootsi keskpank Sveriges Riksbank otsustanud laiendada pankade kaudu äriühingutele laenuandmist ning osta riigi- ja munitsipaalvõlakirju, samuti hüpoteekvõlakirju ning võlakirju ja kommertsväärtpabereid, mille on emiteerinud Rootsi finantssektorivälised äriühingud. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Riksbank on sõlminud ka valuutavahetuslepinguid teiste keskpankadega, et tagada finantssektorile peamiste valuutade kättesaadavus. Sotsiaal- ja tööturupoliitikat on laiendatud, näiteks haigushüvitiste ajutise muutmise, töötushüvitiste suurendamise, töötuskindlustusskeemile juurdepääsu nõuete leevendamise ning aktiivse tööturu- ja hariduspoliitika meetmete kaudu (nt rohelised töökohad, kava „Nystartsjobb“ („Töö uus algus“) pikendamine, suvekursused ja üliõpilaste arvu suurendamine kõrgharidusasutustes).

| (17) | Rootsi lühiajaline poliitiline reageerimine COVID-19 pandeemiale tugineb asjakohaste ressursside ja suutlikkuse puhvrite tagamisele ning tervishoiutöötajate rolli ja ülesannete kohandamisele. Keskpikas perspektiivis peaks see viima ka tervishoiuteenuste õigeaegse ja geograafiliselt tasakaalustatud pakkumiseni, tervishoiutöötajate asjakohase kasutamiseni vastavalt vajadusele (nt ambulatoorses või statsionaarses ravis) ning aitama vältida meditsiinitöötajate struktuurset nappust. Rootsi tugeva teadus- ja innovatsioonisektori kasutamine teaduspõhiste meetmete puhul võib aidata kaasa vaktsiinide väljatöötamisele ning ravi ja diagnostika arendamisele, samuti teadusuuringute tulemuste ülevõtmisele rahvatervise poliitikasse. |
| --- | --- |

(17)

Rootsi lühiajaline poliitiline reageerimine COVID-19 pandeemiale tugineb asjakohaste ressursside ja suutlikkuse puhvrite tagamisele ning tervishoiutöötajate rolli ja ülesannete kohandamisele. Keskpikas perspektiivis peaks see viima ka tervishoiuteenuste õigeaegse ja geograafiliselt tasakaalustatud pakkumiseni, tervishoiutöötajate asjakohase kasutamiseni vastavalt vajadusele (nt ambulatoorses või statsionaarses ravis) ning aitama vältida meditsiinitöötajate struktuurset nappust. Rootsi tugeva teadus- ja innovatsioonisektori kasutamine teaduspõhiste meetmete puhul võib aidata kaasa vaktsiinide väljatöötamisele ning ravi ja diagnostika arendamisele, samuti teadusuuringute tulemuste ülevõtmisele rahvatervise poliitikasse.

| (18) | Oskuste, eelkõige digioskuste kättesaadavuse toetamine võib säilitada suurema tootlikkuse kasvu teadusuuringute ja innovatsiooni abil kõrgtehnoloogilistes sektorites ning aidata saavutada Rootsi riiklikus energia- ja kliimakavas nimetatud ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke. Investeeringuid on vaja ka selleks, et vähendada haridustulemuste erinevusi sisserändaja taustaga ja kohaliku taustaga õppijate vahel. Tööjõu hea kvaliteet oli peamine tööviljakuse kasvu tegur, kuid selle mõju oli enne COVID-19 kriisi peaaegu lakanud. Tööturule on vaja integreerida ka sellised rühmad, kelle potentsiaali ei kasutatud enne kriisi täielikult ära, näiteks kolmandatest riikidest pärit rändajad ja puuetega inimesed. Oskuste nappus on olnud eriti märgatav hariduses, tervishoius, sotsiaaltöös, info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, tööstuses ja ehituses. |
| --- | --- |

(18)

Oskuste, eelkõige digioskuste kättesaadavuse toetamine võib säilitada suurema tootlikkuse kasvu teadusuuringute ja innovatsiooni abil kõrgtehnoloogilistes sektorites ning aidata saavutada Rootsi riiklikus energia- ja kliimakavas nimetatud ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke. Investeeringuid on vaja ka selleks, et vähendada haridustulemuste erinevusi sisserändaja taustaga ja kohaliku taustaga õppijate vahel. Tööjõu hea kvaliteet oli peamine tööviljakuse kasvu tegur, kuid selle mõju oli enne COVID-19 kriisi peaaegu lakanud. Tööturule on vaja integreerida ka sellised rühmad, kelle potentsiaali ei kasutatud enne kriisi täielikult ära, näiteks kolmandatest riikidest pärit rändajad ja puuetega inimesed. Oskuste nappus on olnud eriti märgatav hariduses, tervishoius, sotsiaaltöös, info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, tööstuses ja ehituses.

| (19) | Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Digitaal- ja mikroelektroonikasektoris on rohkem kui 50 % tööandjatest teatanud kasvu mõjutavast oskuste nappusest. Tootlikkuse parandamiseks on vaja säilitada avaliku sektori kulutuste suur osakaal teadusuuringutes. Tööviljakuse kasvu taastamiseks on vaja ka suurendada kapitali ja investeerida rohkem kõrgtehnoloogilistesse ja innovaatilistesse sektoritesse. Tootlikkust aitab suurendada ka uute digitehnoloogiate levik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas. Kriis on näidanud, kui oluline on digitaristu ning et kiire ja stabiilne ühendatus peab olema kättesaadav igal pool, kus inimesed elavad või töötavad. Oluline roll on mobiilse lairibaühenduse laiendamisel 700 MHz sagedusalas, nagu ka võimalus saada rahalist toetust lairiba püsiühenduse arendamiseks. Eelseisev 5G enampakkumine annab täiendava tõuke Rootsi majanduse digitaliseerimisele. Eesmärk saavutada 2045. aastaks kliimaneutraalne ühiskond nõuab samuti investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis võimaldavad välja töötada ja rakendada uudseid konkurentsivõimelisi lahendusi CO2 heite vähendamiseks ning koordineeritud sotsiaal- ja poliitikameetmeid. Rootsi kasvuhoonegaaside heite vähendamise alased jõupingutused on peamiselt suunatud transpordile. Poliitilises tegevuskavas on sõidukipargi ulatuslik ja suhteliselt kiire üleviimine vähese heitega sõidukitele. Kavandatud investeeringud raudteetaristusse on olulised, et hõlbustada eri transpordiliikide kasutamist ja saavutada Rootsi ambitsioonikas kliimaeesmärk. Transpordi ja tööstuse elektrifitseerimine nõuab märkimisväärseid investeeringuid elektritootmisse ja energia jaotusvõrku. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rootsil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Rootsil seda fondi kõige paremini kasutada. |
| --- | --- |

(19)

Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Digitaal- ja mikroelektroonikasektoris on rohkem kui 50 % tööandjatest teatanud kasvu mõjutavast oskuste nappusest. Tootlikkuse parandamiseks on vaja säilitada avaliku sektori kulutuste suur osakaal teadusuuringutes. Tööviljakuse kasvu taastamiseks on vaja ka suurendada kapitali ja investeerida rohkem kõrgtehnoloogilistesse ja innovaatilistesse sektoritesse. Tootlikkust aitab suurendada ka uute digitehnoloogiate levik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas. Kriis on näidanud, kui oluline on digitaristu ning et kiire ja stabiilne ühendatus peab olema kättesaadav igal pool, kus inimesed elavad või töötavad. Oluline roll on mobiilse lairibaühenduse laiendamisel 700 MHz sagedusalas, nagu ka võimalus saada rahalist toetust lairiba püsiühenduse arendamiseks. Eelseisev 5G enampakkumine annab täiendava tõuke Rootsi majanduse digitaliseerimisele. Eesmärk saavutada 2045. aastaks kliimaneutraalne ühiskond nõuab samuti investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis võimaldavad välja töötada ja rakendada uudseid konkurentsivõimelisi lahendusi CO2 heite vähendamiseks ning koordineeritud sotsiaal- ja poliitikameetmeid. Rootsi kasvuhoonegaaside heite vähendamise alased jõupingutused on peamiselt suunatud transpordile. Poliitilises tegevuskavas on sõidukipargi ulatuslik ja suhteliselt kiire üleviimine vähese heitega sõidukitele. Kavandatud investeeringud raudteetaristusse on olulised, et hõlbustada eri transpordiliikide kasutamist ja saavutada Rootsi ambitsioonikas kliimaeesmärk. Transpordi ja tööstuse elektrifitseerimine nõuab märkimisväärseid investeeringuid elektritootmisse ja energia jaotusvõrku. Komisjoni ettepanekus ette nähtud õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rootsil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige 2020. aasta riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Rootsil seda fondi kõige paremini kasutada.

| (20) | Pidevad väited rahapesu kahtluse kohta on kahjustanud Rootsi pankade mainet ning rahapesu tõkestamine on jätkuvalt Rootsi prioriteet. Tulemuslikuks järelevalveks on vaja rohkem vahendeid ja asjakohaseid menetlusi, et rakendada riskipõhist lähenemisviisi. Rootsi on tunnistanud, et asjakohaseks järelevalveks ja uurimiseks on vaja rohkem vahendeid, ning on tugevdanud oma finantsjärelevalveasutuse suutlikkust. Järelevalveasutuse suutlikkus on aga Rootsi finantssektori suurusega võrreldes endiselt väike. Probleemid püsivad ja riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(20)

Pidevad väited rahapesu kahtluse kohta on kahjustanud Rootsi pankade mainet ning rahapesu tõkestamine on jätkuvalt Rootsi prioriteet. Tulemuslikuks järelevalveks on vaja rohkem vahendeid ja asjakohaseid menetlusi, et rakendada riskipõhist lähenemisviisi. Rootsi on tunnistanud, et asjakohaseks järelevalveks ja uurimiseks on vaja rohkem vahendeid, ning on tugevdanud oma finantsjärelevalveasutuse suutlikkust. Järelevalveasutuse suutlikkus on aga Rootsi finantssektori suurusega võrreldes endiselt väike. Probleemid püsivad ja riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel täielikult rakendatud.

| (21) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul. |
| --- | --- |

(21)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate 2019. aasta riigipõhiste soovituste kohta. Kõiki 2019. aasta riigipõhiseid soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika 2020. aasta järgse rahastamise strateegilisel kavandamisel, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

| (22) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Rootsi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Rootsi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

| (23) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Rootsile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Rootsile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

| (24) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(24)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1.

| (25) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. Kuna 2020. aasta riigipõhiste soovituste fookus on ümber suunatud COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamise ja majanduse taastamise hõlbustamise eesmärgile, ei ole üheski soovituses otseselt käsitletud komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust, |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 2020. aasta riigipõhistes soovitustes võetakse arvesse vajadust võidelda COVID-19 pandeemia vastu ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on vajalik esimene samm tasakaalustamatuse korrigeerimiseks. Kuna 2020. aasta riigipõhiste soovituste fookus on ümber suunatud COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamise ja majanduse taastamise hõlbustamise eesmärgile, ei ole üheski soovituses otseselt käsitletud komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt kindlaks tehtud makromajanduslikku tasakaalustamatust,

SOOVITAB Rootsil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Tagada tervishoiusüsteemi vastupidavus, muu hulgas tagades elutähtsate meditsiinitoodete, taristu ja tööjõu piisavuse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Edendada innovatsiooni ning toetada haridust ja oskuste arendamist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kõrgetehnoloogilistele ja innovaatilistele sektoritele, 5G-võrkudele ja säästvale transpordile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parandada rahapesuvastase järelevalve tõhusust ja jõustada tulemuslikult rahapesuvastane raamistik. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 159.

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---

| 26.8.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/183

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. juuli 2020,

milles käsitletakse Ühendkuningriigi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2020/C 282/28)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. |
| --- | --- |

(1)

17. detsembril 2019 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu strateegia, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2020) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. 17. detsembril 2019 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

| (2) | Pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) („väljaastumisleping“) jõustumist algas Ühendkuningriigi jaoks üleminekuperiood, mis kestab kuni 31. detsembrini 2020. Väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitees liidu ja Ühendkuningriigi poolt enne 1. juulit 2020 vastu võetud ühekordse otsusega võib seda perioodi pikendada ühe või kahe aasta võrra. Sel ajal kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust, sealhulgas Euroopa poolaastaga seotud õigust. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist 31. jaanuaril 2020 ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (3) („väljaastumisleping“) jõustumist algas Ühendkuningriigi jaoks üleminekuperiood, mis kestab kuni 31. detsembrini 2020. Väljaastumislepingu kohaselt asutatud ühiskomitees liidu ja Ühendkuningriigi poolt enne 1. juulit 2020 vastu võetud ühekordse otsusega võib seda perioodi pikendada ühe või kahe aasta võrra. Sel ajal kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust, sealhulgas Euroopa poolaastaga seotud õigust.

| (3) | 26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ühendkuningriigi kohta. Selles hinnati Ühendkuningriigi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ühendkuningriigi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(3)

26. veebruaril 2020 avaldati 2020. aasta aruanne Ühendkuningriigi kohta. Selles hinnati Ühendkuningriigi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste (4) („2019. aasta riigipõhised soovitused“) täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid ja Ühendkuningriigi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel.

| (4) | 11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

(4)

11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| (5) | Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli. |
| --- | --- |

(5)

Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

| (6) | 20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (5) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (5) artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldine vabastusklausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon leidis oma 20. märtsi 2020. aasta teatises, et arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, on tingimused üldise vabastusklausli aktiveerimiseks täidetud, ning palus nõukogul seda kinnitada. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Nad leppisid kokku, et tõsine majandussurutis nõuab otsusekindlat, kaugeleulatuvat ja koordineeritud reageerimist. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul otsustada komisjoni soovituse alusel võtta vastu muudetud eelarvekursi. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

| (7) | Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(7)

Jätkuvaid meetmeid on vaja COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning võttes arvesse kriisist saadud õppetunde.

| (8) | COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas. |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida siseturg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks siseturu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid. Täiustatud hankestrateegiad, mitmekesistatud tarneahelad ja elutähtsa varustuse strateegilised varud on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamiste elementide hulgas.

| (9) | COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Ühendkuningriigis piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et piirkondlikud erinevused suurenevad Ühendkuningriigis veelgi. Praegune olukord nõuab sihipäraseid poliitilisi meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Ühendkuningriigis piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et piirkondlikud erinevused suurenevad Ühendkuningriigis veelgi. Praegune olukord nõuab sihipäraseid poliitilisi meetmeid.

| (10) | Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 7. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 7. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

| (11) | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ühendkuningriigil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (6) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019.–2020. aastal 1,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab ohtu, et 2019.–2020. aastal ning 2018.–2019. ja 2019.–2020. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Andmed 2019.–2020. aasta eelarve täitmise kohta saadakse 2020. aasta sügisel. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareeglit. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ühendkuningriigil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude (6) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019.–2020. aastal 1,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni üldhinnang kinnitab ohtu, et 2019.–2020. aastal ning 2018.–2019. ja 2019.–2020. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Andmed 2019.–2020. aasta eelarve täitmise kohta saadakse 2020. aasta sügisel.

| (12) | Valitsuse 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,2 %-lt SKPst 2019.–2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2020.–2021. aastal. Prognooside kohaselt suureneb see 2021.–2022. aastal 3,1 %ni SKPst ja väheneb 2024.–2025. aastaks 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019.–2020. aastal väheneb hinnanguliselt 83,2 %ni SKPst, peaks 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt vähenema 2020.–2021. aastal 82,9 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik, kuna selles ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju. Programmi prognoosides ei võeta arvesse ka meetmeid, millest Ühendkuningriik teatas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. |
| --- | --- |

(12)

Valitsuse 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,2 %-lt SKPst 2019.–2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2020.–2021. aastal. Prognooside kohaselt suureneb see 2021.–2022. aastal 3,1 %ni SKPst ja väheneb 2024.–2025. aastaks 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019.–2020. aastal väheneb hinnanguliselt 83,2 %ni SKPst, peaks 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt vähenema 2020.–2021. aastal 82,9 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik, kuna selles ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju. Programmi prognoosides ei võeta arvesse ka meetmeid, millest Ühendkuningriik teatas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

| (13) | Vastuseks COVID-19 pandeemiale on Ühendkuningriik võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. Lähenemisprogrammi prognoosid neid meetmeid ei sisalda, kuid neid võetakse arvesse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Eelarvemeetmed moodustavad ligikaudu 5,5 % SKPst ning hõlmavad töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja ettevõtete toetamist ning sotsiaalkindlustuse meetmeid. Lisaks on Ühendkuningriik teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid mahus ligikaudu 16 % SKPst. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Vastuseks COVID-19 pandeemiale on Ühendkuningriik võtnud õigeaegseid eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. Lähenemisprogrammi prognoosid neid meetmeid ei sisalda, kuid neid võetakse arvesse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Eelarvemeetmed moodustavad ligikaudu 5,5 % SKPst ning hõlmavad töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja ettevõtete toetamist ning sotsiaalkindlustuse meetmeid. Lisaks on Ühendkuningriik teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad pakkuda ettevõtetele likviidsustoetust. Nende meetmete hulka kuuluvad laenugarantiid mahus ligikaudu 16 % SKPst. Nende erakorraliste meetmete ja toetavate eelarvemeetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

| (14) | Kui poliitikat ei muudeta, on Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal –10,7 % SKPst ja 2021.–2022. aastal –6,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020.–2021. aastal 102,5 %ni SKPst ja 2022. aastal 100,2 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ning seetõttu erinevad võla- ja eelarvepuudujäägi prognoosid oluliselt komisjoni prognoosidest. |
| --- | --- |

(14)

Kui poliitikat ei muudeta, on Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal –10,7 % SKPst ja 2021.–2022. aastal –6,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jõudma 2020.–2021. aastal 102,5 %ni SKPst ja 2022. aastal 100,2 %ni SKPst. Lähenemisprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ning seetõttu erinevad võla- ja eelarvepuudujäägi prognoosid oluliselt komisjoni prognoosidest.

| (15) | Kuna Ühendkuningriik kavatses 2020.–2021. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kuna Ühendkuningriik kavatses 2020.–2021. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

| (16) | Praegune COVID-19 kriis on tekitanud majandus- ja sotsiaalpoliitilisi probleeme, mida ei ole kogetud aastakümneid. Prognooside kohaselt suureneb töötus 2020. aastal peaaegu 3 protsendipunkti võrra 6,7 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 6 %ni (2019. aastal oli see 3,8 %). Ühendkuningriigi valitsus on võtnud erakorralisi meetmeid šoki negatiivse mõju leevendamiseks. Otsese fiskaaltoetuse kulud sõltuvad nõudlusest, kuid võivad ulatuda ligikaudu 110 miljardi naelsterlingini (5,5 % SKPst), millele lisandub 330 miljardit naelsterlingit (16 % SKPst) pangalaenude krediidigarantiisid. Kasutusele on võetud lühendatud tööajaga töötamise kavad, et kaitsta tööhõivet, ning võetud on ka meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. Ajutiselt on laiendatud üldtoetuse süsteemi (Universal Credit) ettemaksete kasutamise ulatust ja sellele juurdepääsu ning üldist krediidi saamise õigust on ajutiselt pikendatud kaheteistkümne kuuni. Kohalikud omavalitsused peavad saama ka ühekordset lisarahastust, et toetada majanduslikult haavatavaid inimesi ja leibkondi. Valitsus teatas ka hüpoteeklaenumaksete kolmekuulisest moratooriumist eluasemeomanikele, kes on COVID-19 pandeemia tõttu raskustes. |
| --- | --- |

(16)

Praegune COVID-19 kriis on tekitanud majandus- ja sotsiaalpoliitilisi probleeme, mida ei ole kogetud aastakümneid. Prognooside kohaselt suureneb töötus 2020. aastal peaaegu 3 protsendipunkti võrra 6,7 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 6 %ni (2019. aastal oli see 3,8 %). Ühendkuningriigi valitsus on võtnud erakorralisi meetmeid šoki negatiivse mõju leevendamiseks. Otsese fiskaaltoetuse kulud sõltuvad nõudlusest, kuid võivad ulatuda ligikaudu 110 miljardi naelsterlingini (5,5 % SKPst), millele lisandub 330 miljardit naelsterlingit (16 % SKPst) pangalaenude krediidigarantiisid. Kasutusele on võetud lühendatud tööajaga töötamise kavad, et kaitsta tööhõivet, ning võetud on ka meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. Ajutiselt on laiendatud üldtoetuse süsteemi (Universal Credit) ettemaksete kasutamise ulatust ja sellele juurdepääsu ning üldist krediidi saamise õigust on ajutiselt pikendatud kaheteistkümne kuuni. Kohalikud omavalitsused peavad saama ka ühekordset lisarahastust, et toetada majanduslikult haavatavaid inimesi ja leibkondi. Valitsus teatas ka hüpoteeklaenumaksete kolmekuulisest moratooriumist eluasemeomanikele, kes on COVID-19 pandeemia tõttu raskustes.

| (17) | Ettevõtete finantsseisundi toetamiseks on Inglise Pank alandanud panga intressimäära kaks korda, kokku 0,75 %-lt 0,1 %-le, vähendanud Ühendkuningriigi vastutsüklilise kapitalipuhvri määra 0 %-le, mis varasemalt pidi jõudma 2020. aasta detsembriks 2 %ni, suurendanud võlakirjade ostu programmi 645 miljardi naelsterlingini ja lisaks valitsuse laenugarantiidele suurendanud toetust kommertspankade laenuandmisele reaalmajandusele. Valitsus pakkus sektoritele kinnisvaramaksu aastast moratooriumi, käibemaksu tasumise edasilükkamist ja rahalisi toetusi väiksematele ettevõtetele. Garantiide ja kombineeritud toetustena on likviidsustoetust antud laenukava „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“ raames ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kelle käive jääb alla teatava künnise, kasutades mitmesuguseid ettevõtluse rahastamise tooteid, nagu vaba tagasimaksega krediidiliinid ja muud tooted, sealhulgas tähtajalised laenud. Lisaks on kõikidele tegevusvaldkondadele tehtud kättesaadavaks üldine kava VKEde, aga ka suuremate ettevõtete likviidsuse tagamiseks, mis võib hõlmata investeerimistoetust. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtete finantsseisundi toetamiseks on Inglise Pank alandanud panga intressimäära kaks korda, kokku 0,75 %-lt 0,1 %-le, vähendanud Ühendkuningriigi vastutsüklilise kapitalipuhvri määra 0 %-le, mis varasemalt pidi jõudma 2020. aasta detsembriks 2 %ni, suurendanud võlakirjade ostu programmi 645 miljardi naelsterlingini ja lisaks valitsuse laenugarantiidele suurendanud toetust kommertspankade laenuandmisele reaalmajandusele. Valitsus pakkus sektoritele kinnisvaramaksu aastast moratooriumi, käibemaksu tasumise edasilükkamist ja rahalisi toetusi väiksematele ettevõtetele. Garantiide ja kombineeritud toetustena on likviidsustoetust antud laenukava „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“ raames ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kelle käive jääb alla teatava künnise, kasutades mitmesuguseid ettevõtluse rahastamise tooteid, nagu vaba tagasimaksega krediidiliinid ja muud tooted, sealhulgas tähtajalised laenud. Lisaks on kõikidele tegevusvaldkondadele tehtud kättesaadavaks üldine kava VKEde, aga ka suuremate ettevõtete likviidsuse tagamiseks, mis võib hõlmata investeerimistoetust. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

| (18) | COVID-19 pandeemia on toonud esile puudused Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemide valmisolekus ja suutlikkuses sellistele puhangutele reageerida, eelkõige rajatiste, töötajate ja varustuse osas. Selle tulemusena on kogu Ühendkuningriigis loodud COVID-19 patsientidele hädaolukorra meetmena ajutisi välihaiglaid. Riigi töötlevat tööstust kutsuti eeldatava nõudluse katmiseks tungivalt üles muutma oma tootmisliine, et kiiresti toota täiendavaid meditsiiniseadmeid, näiteks ventilaatoreid. COVID-19 kriis on veelgi suurendanud tervishoiutöötajate nappust. Sarnaste kriiside ohjamine tulevikus nõuab investeeringuid Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemidesse, sealhulgas tulemuslikke ja hästi rahastatud rahvatervise meetmeid. Nende investeeringute eesmärk peaks olema tagada vajalikud rajatised ja seadmed ning vajalik kvalifitseeritud tööjõud ning üldises plaanis suutlikkus osutada kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid paralleelselt COVID-19 või sarnaste nakkushaigustega patsientide raviga. |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 pandeemia on toonud esile puudused Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemide valmisolekus ja suutlikkuses sellistele puhangutele reageerida, eelkõige rajatiste, töötajate ja varustuse osas. Selle tulemusena on kogu Ühendkuningriigis loodud COVID-19 patsientidele hädaolukorra meetmena ajutisi välihaiglaid. Riigi töötlevat tööstust kutsuti eeldatava nõudluse katmiseks tungivalt üles muutma oma tootmisliine, et kiiresti toota täiendavaid meditsiiniseadmeid, näiteks ventilaatoreid. COVID-19 kriis on veelgi suurendanud tervishoiutöötajate nappust. Sarnaste kriiside ohjamine tulevikus nõuab investeeringuid Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemidesse, sealhulgas tulemuslikke ja hästi rahastatud rahvatervise meetmeid. Nende investeeringute eesmärk peaks olema tagada vajalikud rajatised ja seadmed ning vajalik kvalifitseeritud tööjõud ning üldises plaanis suutlikkus osutada kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid paralleelselt COVID-19 või sarnaste nakkushaigustega patsientide raviga.

| (19) | Praegune kriis avaldab tõenäoliselt suuremat mõju kõige haavatavamatele inimestele, süvendades vaesust. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurenes juba enne kriisi, hoolimata rekordiliselt madalast tööpuudusest. Suur on ka palgavaesus ja laste vaesus. Sotsiaaltoetuste kärpimine ja reformid võivad õõnestada Ühendkuningriigi maksusoodustuste süsteemi tugevat vaesust vähendavat mõju. Võimalik oleks suurendada toetust kõige haavatavamatele, sealhulgas vaesuses elavatele lastele, eriti arvestades, et kriis suurendab eeldatavasti veelgi sissetulekute ebavõrdsust. |
| --- | --- |

(19)

Praegune kriis avaldab tõenäoliselt suuremat mõju kõige haavatavamatele inimestele, süvendades vaesust. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurenes juba enne kriisi, hoolimata rekordiliselt madalast tööpuudusest. Suur on ka palgavaesus ja laste vaesus. Sotsiaaltoetuste kärpimine ja reformid võivad õõnestada Ühendkuningriigi maksusoodustuste süsteemi tugevat vaesust vähendavat mõju. Võimalik oleks suurendada toetust kõige haavatavamatele, sealhulgas vaesuses elavatele lastele, eriti arvestades, et kriis suurendab eeldatavasti veelgi sissetulekute ebavõrdsust.

| (20) | Tööjõu tootlikkuse parandamine on Ühendkuningriigi jaoks jätkuvalt suur probleem. Ühendkuningriigis on ühe töötunni tootlikkus märkimisväärselt väiksem kui enamikus teistes arenenud majandusega riikides ning see on vaevalt suurem kui enne finantskriisi. SKP kasv on tulenenud tööhõive kasvust, kusjuures lähiminevikus ei ole tootlikkus peaaegu üldse suurenenud. Pingelisest tööturuolukorrast hoolimata on Ühendkuningriigi tööjõu tootlikkus püsinud alates 2018. aasta algusest üldiselt samal tasemel. Ka reaalpalga kasv on olnud aeglane. Paljud Ühendkuningriigi piirkonnad on suhteliselt vaesed ning oskustesse ja taristusse tehtavate investeeringute tase on suhteliselt madal. Madalapalgaliste inimeste piiratud karjäärivõimalused mõjutavad negatiivselt tootlikkust ning ühtlasi suurendavad vaesust. Selline olukord tõenäoliselt jätkub ja võib COVID-19 kriisi tõttu isegi süveneda. Hiljutine pandeemia tekitab ka Ühendkuningriigi haridus- ja koolitussüsteemidele märkimisväärseid probleeme, eelkõige seoses distantsõppe ja erineva juurdepääsuga struktureeritud õppele. Sellest tulenevalt on võimalik tootlikkust suurendada, tegeledes laiapõhjaliste probleemidega, nagu vähene investeerimine seadmetesse, taristusse ning teadus- ja arendustegevusse ning oskuste, eelkõige põhi- ja tehniliste oskuste nappus. Ühendkuningriigi eesmärk on investeerida rohkem teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning parandada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist kogu majanduses. |
| --- | --- |

(20)

Tööjõu tootlikkuse parandamine on Ühendkuningriigi jaoks jätkuvalt suur probleem. Ühendkuningriigis on ühe töötunni tootlikkus märkimisväärselt väiksem kui enamikus teistes arenenud majandusega riikides ning see on vaevalt suurem kui enne finantskriisi. SKP kasv on tulenenud tööhõive kasvust, kusjuures lähiminevikus ei ole tootlikkus peaaegu üldse suurenenud. Pingelisest tööturuolukorrast hoolimata on Ühendkuningriigi tööjõu tootlikkus püsinud alates 2018. aasta algusest üldiselt samal tasemel. Ka reaalpalga kasv on olnud aeglane. Paljud Ühendkuningriigi piirkonnad on suhteliselt vaesed ning oskustesse ja taristusse tehtavate investeeringute tase on suhteliselt madal. Madalapalgaliste inimeste piiratud karjäärivõimalused mõjutavad negatiivselt tootlikkust ning ühtlasi suurendavad vaesust. Selline olukord tõenäoliselt jätkub ja võib COVID-19 kriisi tõttu isegi süveneda. Hiljutine pandeemia tekitab ka Ühendkuningriigi haridus- ja koolitussüsteemidele märkimisväärseid probleeme, eelkõige seoses distantsõppe ja erineva juurdepääsuga struktureeritud õppele. Sellest tulenevalt on võimalik tootlikkust suurendada, tegeledes laiapõhjaliste probleemidega, nagu vähene investeerimine seadmetesse, taristusse ning teadus- ja arendustegevusse ning oskuste, eelkõige põhi- ja tehniliste oskuste nappus. Ühendkuningriigi eesmärk on investeerida rohkem teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning parandada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist kogu majanduses.

| (21) | Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Ühendkuningriigis on püsiv eluasemepuudus. Samal ajal kui elamuehituse maht jääb endiselt allapoole taset, mida on vaja prognoositud nõudluse rahuldamiseks, on tekkimas tootmisvõimsuse piirangud. Maaturu range reguleerimise tõttu on uute eluasemete jaoks kättesaadava maa suurus ja asukoht piiratud, eriti suurte linnade ümbruses. Ehitussektor on eluasemete ning energiatõhususe ja kliimaga seotud tulevaste eesmärkide saavutamisel endiselt võtmetähtsusega, kuigi elumajade vanuse ja nende aeglase asendamise tõttu on nende kütmiseks kuluva energia vähendamine keeruline. Pärast aastakümneid kestnud avaliku sektori alainvesteeringuid on valitsus hakanud tegelema taristupuudujäägiga. Taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisel on tehtud julgustavaid edusamme ja energiasektoris on saavutatud heitkoguste märkimisväärne vähenemine. Kliimaneutraalsuse poole liikumisel esineb aga endiselt probleeme kogu majanduses. Ühendkuningriigi maantee-, raudtee- ja lennundusvõrkude kasutamine on ületamas läbilaskevõimet ning see suurendab ummikuid ja õhusaastet. Ühendkuningriik soovib olla heiteta sõidukite valdkonnas esirinnas, kuid enamik raudteevõrgust ei ole veel elektrifitseeritud. Kuigi kiudoptiliste võrkude katvus on Ühendkuningriigis endiselt tagasihoidlik, kasvab kiudoptiliste võrkude turul konkurents, kuna valitsus suurendab märkimisväärselt avaliku sektori toetust kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtule. Selliste investeeringutega digitaristusse peavad aga kaasnema paremad digioskused, kuna Ühendkuningriigis on struktuurne IT-valdkonna oskuste puudus. |
| --- | --- |

(21)

Majanduse taastumise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Ühendkuningriigis on püsiv eluasemepuudus. Samal ajal kui elamuehituse maht jääb endiselt allapoole taset, mida on vaja prognoositud nõudluse rahuldamiseks, on tekkimas tootmisvõimsuse piirangud. Maaturu range reguleerimise tõttu on uute eluasemete jaoks kättesaadava maa suurus ja asukoht piiratud, eriti suurte linnade ümbruses. Ehitussektor on eluasemete ning energiatõhususe ja kliimaga seotud tulevaste eesmärkide saavutamisel endiselt võtmetähtsusega, kuigi elumajade vanuse ja nende aeglase asendamise tõttu on nende kütmiseks kuluva energia vähendamine keeruline. Pärast aastakümneid kestnud avaliku sektori alainvesteeringuid on valitsus hakanud tegelema taristupuudujäägiga. Taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisel on tehtud julgustavaid edusamme ja energiasektoris on saavutatud heitkoguste märkimisväärne vähenemine. Kliimaneutraalsuse poole liikumisel esineb aga endiselt probleeme kogu majanduses. Ühendkuningriigi maantee-, raudtee- ja lennundusvõrkude kasutamine on ületamas läbilaskevõimet ning see suurendab ummikuid ja õhusaastet. Ühendkuningriik soovib olla heiteta sõidukite valdkonnas esirinnas, kuid enamik raudteevõrgust ei ole veel elektrifitseeritud. Kuigi kiudoptiliste võrkude katvus on Ühendkuningriigis endiselt tagasihoidlik, kasvab kiudoptiliste võrkude turul konkurents, kuna valitsus suurendab märkimisväärselt avaliku sektori toetust kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtule. Selliste investeeringutega digitaristusse peavad aga kaasnema paremad digioskused, kuna Ühendkuningriigis on struktuurne IT-valdkonna oskuste puudus.

| (22) | Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse Euroopa poolaasta raames kuni üleminekuperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi käesolevas soovituses sätestatud riigipõhistes soovitustes („2020. aasta riigipõhised soovitused“) keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need 2019. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse Euroopa poolaasta raames kuni üleminekuperioodi lõpuni.

| (23) | Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Ühendkuningriik kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(23)

Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades 2020. aasta riigipõhiste soovituste täieliku rakendamise, aitab Ühendkuningriik kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.

| (24) | Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Ühendkuningriigile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi, 2020. aasta riiklikku reformikava ja varasematel aastatel Ühendkuningriigile esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Komisjon ei ole arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist.

| (25) | Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2020. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (7) kajastub eelkõige allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta 2020. ja 2021. aastal järgmisi meetmeid.

| 1. | Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga võtta kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Parandada tervishoiusüsteemi vastupidavust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tagada sotsiaalkaitsesüsteemi asjakohasus ja katvus, et anda toetust kõigile ja eelkõige neile, keda kriis kõige rohkem mõjutab. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Edendada innovatsiooni ning toetada inimkapitali arendamist. Kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, et toetada majanduse taastumist. Keskenduda investeeringute tegemisel üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, eelkõige eluasemetele, energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, säästvale transporditaristule ja kiiretele lairibavõrkudele. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 20. juuli 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KLOECKNER

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

3

(4)  ELT C 301, 5.9.2019, lk 163.

4

(5)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

5

(6)  Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis kaetakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed või õigusaktide kohane tulude suurendamine arvatakse sisse. Ühekordsed tulu- ja kulumeetmed arvatakse välja.

6

(7)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

7

---