# Euroopa Liidu C 304/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 304 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik14. september 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 304

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik14. september 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 304/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Kohus

2020/C 304/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 304/02 | Kohtuasi C-630/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 26. veebruari 2020. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – PAGE International Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artiklid 168 ja 176 – Mahaarvamisõiguse välistamine – Toitlustusteenuste ostmine – Standstill-tingimus – Euroopa Liiduga ühinemine) | 2 |
| 2020/C 304/03 | Liidetud kohtuasjad C-632/19 ja C-633-19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie versus Metalen Galler NV (C-632/19 ja C-633/19), LW-Idee GmbH (C-632/19 ja C-633/19), KGH Belgium NV (C-632/19), Vollers Belgium NV (C-633/19) (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 – Dumping – Teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide import – Määrus (EÜ) nr 91/2009 – Kehtivus ja tõlgendamine – Piisavate täpsustuste puudumine põhikohtuasja faktiliste asjaolude ning nende põhjuste kohta, millega eelotsuse küsimustele vastuse andmise vajadust põhjendatakse – Ilmselge vastuvõetamatus) | 3 |
| 2020/C 304/04 | Kohtuasi C-839/19 P: Karolina Romańska 16. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 6. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-212/18: Romańska versus Frontex | 3 |
| 2020/C 304/05 | Kohtuasi C-101/20 P: Currency One S.A. 19. veebruaril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-501/18: Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl | 3 |
| 2020/C 304/06 | Kohtuasi C-198/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 11. mail 2020 – MN, DN, JN, ZN versus X Bank S.A. | 4 |
| 2020/C 304/07 | Kohtuasi C-202/20 P: Claudio Necci 12. mail 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 25. märtsi 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-129/19: Necci versus komisjon | 5 |
| 2020/C 304/08 | Kohtuasi C-212/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – M.P., B.P. versusA., kes tegutseb A. S.A. vahendusel | 6 |
| 2020/C 304/09 | Kohtuasi C-213/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – G.W., E.S. versus A. Towarzystwu Ubezpieczeń na Życie S.A. | 7 |
| 2020/C 304/10 | Kohtuasi C-219/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 26. mail 2020 – LM | 8 |
| 2020/C 304/11 | Kohtuasi C-231/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 3. juunil 2020 – MT versus Landespolizeidirektion Steiermark | 8 |
| 2020/C 304/12 | Kohtuasi C-300/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 7. juulil 2020 – BUND Naturschutz in Bayern e.V. versus Landkreis Rosenheim | 9 |
| 2020/C 304/13 | Kohtuasi C-306/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administratīvā apgabaltiesa (Läti) 9. juulil 2020 – SIA Visma Enterpriseversus Konkurences padome | 10 |
| 2020/C 304/14 | Kohtuasi C-315/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. juulil 2020. aastal – Regione Veneto versus Plan Eco S.r.l | 11 |
| 2020/C 304/15 | Kohtuasi C-616/18: Euroopa Kohtu presidendi teise koja 2. märtsi 2020. aasta määrus (Tribunal d'instance Epinali eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – Cofidis SA versus YU, ZT | 13 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 304/16 | Kohtuasi T-444/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Société generale jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 14 |
| 2020/C 304/17 | Kohtuasi T-445/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Crédit agricole jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 15 |
| 2020/C 304/18 | Kohtuasi T-446/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Confédération nationale du Crédit mutuel jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 15 |
| 2020/C 304/19 | Kohtuasi T-447/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – BNP Paribas versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 16 |
| 2020/C 304/20 | Kohtuasi T-448/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – BPCE jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 17 |
| 2020/C 304/21 | Kohtuasi T-449/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Banque postale versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 17 |
| 2020/C 304/22 | Kohtuasi T-455/20: 14. juulil 2020 esitatud hagi – Roxtec versus EUIPO – Wallmax (Oranžile ruudule paigutatud mustade rõngaste kujutis)Z | 18 |
| 2020/C 304/23 | Kohtuasi T-467/20: 22. juulil 2020 esitatud hagi – Industria de Diseño Textil versus EUIPO – Ffauf Italia (ZARA) | 19 |
| 2020/C 304/24 | Kohtuasi T-468/20: 24. juulil 2020 esitatud hagi – LB versus parlament | 20 |
| 2020/C 304/25 | Kohtuasi T-478/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Bigben Connected versus EUIPO – Forsee Power (FORCE POWER) | 21 |
| 2020/C 304/26 | Kohtuasi T-479/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Eurobolt jt versus komisjon | 22 |
| 2020/C 304/27 | Kohtuasi T-480/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry versus komisjon | 23 |
| 2020/C 304/28 | Kohtuasi T-481/20: 31. juulil 2020 esitatud hagi – Magnetec versus EUIPO (CoolTUBE) | 24 |
| 2020/C 304/29 | Kohtuasi T-484/20: 3. augustil 2020 esitatud hagi – SATSE versus komisjon | 25 |
| 2020/C 304/30 | Kohtuasi T-485/20: 5. augustil 2020 esitatud hagi – Junqueras i Vies versus parlament | 25 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 304/02

Kohtuasi C-630/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 26. veebruari 2020. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – PAGE International Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Käibemaks – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artiklid 168 ja 176 – Mahaarvamisõiguse välistamine – Toitlustusteenuste ostmine – Standstill-tingimus – Euroopa Liiduga ühinemine)

versus

2

2020/C 304/03

Liidetud kohtuasjad C-632/19 ja C-633-19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie versus Metalen Galler NV (C-632/19 ja C-633/19), LW-Idee GmbH (C-632/19 ja C-633/19), KGH Belgium NV (C-632/19), Vollers Belgium NV (C-633/19) (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 – Dumping – Teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide import – Määrus (EÜ) nr 91/2009 – Kehtivus ja tõlgendamine – Piisavate täpsustuste puudumine põhikohtuasja faktiliste asjaolude ning nende põhjuste kohta, millega eelotsuse küsimustele vastuse andmise vajadust põhjendatakse – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

3

2020/C 304/04

Kohtuasi C-839/19 P: Karolina Romańska 16. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 6. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-212/18: Romańska versus Frontex

versus

3

2020/C 304/05

Kohtuasi C-101/20 P: Currency One S.A. 19. veebruaril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-501/18: Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl

versus

3

2020/C 304/06

Kohtuasi C-198/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 11. mail 2020 – MN, DN, JN, ZN versus X Bank S.A.

versus

4

2020/C 304/07

Kohtuasi C-202/20 P: Claudio Necci 12. mail 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 25. märtsi 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-129/19: Necci versus komisjon

versus

5

2020/C 304/08

Kohtuasi C-212/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – M.P., B.P. versusA., kes tegutseb A. S.A. vahendusel

versus

6

2020/C 304/09

Kohtuasi C-213/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – G.W., E.S. versus A. Towarzystwu Ubezpieczeń na Życie S.A.

versus

7

2020/C 304/10

Kohtuasi C-219/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 26. mail 2020 – LM

8

2020/C 304/11

Kohtuasi C-231/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 3. juunil 2020 – MT versus Landespolizeidirektion Steiermark

versus

8

2020/C 304/12

Kohtuasi C-300/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 7. juulil 2020 – BUND Naturschutz in Bayern e.V. versus Landkreis Rosenheim

versus

9

2020/C 304/13

Kohtuasi C-306/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administratīvā apgabaltiesa (Läti) 9. juulil 2020 – SIA Visma Enterpriseversus Konkurences padome

versus

10

2020/C 304/14

Kohtuasi C-315/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. juulil 2020. aastal – Regione Veneto versus Plan Eco S.r.l

versus

11

2020/C 304/15

Kohtuasi C-616/18: Euroopa Kohtu presidendi teise koja 2. märtsi 2020. aasta määrus (Tribunal d'instance Epinali eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – Cofidis SA versus YU, ZT

versus

13

Üldkohus

2020/C 304/16

Kohtuasi T-444/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Société generale jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

14

2020/C 304/17

Kohtuasi T-445/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Crédit agricole jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

15

2020/C 304/18

Kohtuasi T-446/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Confédération nationale du Crédit mutuel jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

15

2020/C 304/19

Kohtuasi T-447/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – BNP Paribas versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

16

2020/C 304/20

Kohtuasi T-448/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – BPCE jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

17

2020/C 304/21

Kohtuasi T-449/20: 8. juulil 2020 esitatud hagi – Banque postale versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

17

2020/C 304/22

Kohtuasi T-455/20: 14. juulil 2020 esitatud hagi – Roxtec versus EUIPO – Wallmax (Oranžile ruudule paigutatud mustade rõngaste kujutis)Z

versus

18

2020/C 304/23

Kohtuasi T-467/20: 22. juulil 2020 esitatud hagi – Industria de Diseño Textil versus EUIPO – Ffauf Italia (ZARA)

versus

19

2020/C 304/24

Kohtuasi T-468/20: 24. juulil 2020 esitatud hagi – LB versus parlament

versus

20

2020/C 304/25

Kohtuasi T-478/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Bigben Connected versus EUIPO – Forsee Power (FORCE POWER)

versus

21

2020/C 304/26

Kohtuasi T-479/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Eurobolt jt versus komisjon

versus

22

2020/C 304/27

Kohtuasi T-480/20: 28. juulil 2020 esitatud hagi – Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry versus komisjon

versus

23

2020/C 304/28

Kohtuasi T-481/20: 31. juulil 2020 esitatud hagi – Magnetec versus EUIPO (CoolTUBE)

versus

24

2020/C 304/29

Kohtuasi T-484/20: 3. augustil 2020 esitatud hagi – SATSE versus komisjon

versus

25

2020/C 304/30

Kohtuasi T-485/20: 5. augustil 2020 esitatud hagi – Junqueras i Vies versus parlament

versus

25

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Kohus

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 304/01)

Viimane väljaanne

ELT C 297, 7.9.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 287, 31.8.2020

ELT C 279, 24.8.2020

ELT C 271, 17.8.2020

ELT C 262, 10.8.2020

ELT C 255, 3.8.2020

ELT C 247, 27.7.2020

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 26. veebruari 2020. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – PAGE International Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-630/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Sisendkäibemaksu mahaarvamine - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artiklid 168 ja 176 - Mahaarvamisõiguse välistamine - Toitlustusteenuste ostmine - Standstill-tingimus - Euroopa Liiduga ühinemine)

(2020/C 304/02)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: PAGE International Lda

Kostja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 168 punkti a ja artiklit 176 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis pärast asjaomase liikmesriigi Euroopa Liiduga ühinemist vähendavad käibemaksu mahaarvamise õiguse alt väljajäävate kulude ulatust ja teatud tingimustel lubavad nendelt kuludelt – sh toitlustuskuludelt – tasumisele kuuluvat käibemaksu maha arvata osaliselt, isegi kui maksukohustuslane tõendab, et kõik nimetatud kulud tervikuna on seotud tema maksustatava majandustegevusega.

---

(1)  ELT C 389, 11.11.2019.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/3

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta määrus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie versus Metalen Galler NV (C-632/19 ja C-633/19), LW-Idee GmbH (C-632/19 ja C-633/19), KGH Belgium NV (C-632/19), Vollers Belgium NV (C-633/19)

(Liidetud kohtuasjad C-632/19 ja C-633-19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 - Dumping - Teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide import - Määrus (EÜ) nr 91/2009 - Kehtivus ja tõlgendamine - Piisavate täpsustuste puudumine põhikohtuasja faktiliste asjaolude ning nende põhjuste kohta, millega eelotsuse küsimustele vastuse andmise vajadust põhjendatakse - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2020/C 304/03)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hagejad: Federale Overheidsdienst Financiën, Openbaar Ministerie

Kostjad: Metalen Galler NV (C-632/19 ja C-633/19), LW-Idee GmbH (C-632/19 ja C-633/19), KGH Belgium NV (C-632/19), Vollers Belgium NV (C-633/19)

Resolutsioon

Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni (Antwerpeni esimese astme kohus, Belgia) 27. märtsi 2019. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused on ilmselgelt vastuvõetamatud.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/3

---

Karolina Romańska 16. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 6. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-212/18: Romańska versus Frontex

(Kohtuasi C-839/19 P)

(2020/C 304/04)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Karolina Romańska – Kuć (esindaja: advokaat A. Tetkowska)

Teine menetlusosaline: Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

Kohtuasi kustutati 31. jaanuari 2020. aasta määrusega registrist.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/3

---

Currency One S.A. 19. veebruaril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-501/18: Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl

(Kohtuasi C-101/20 P)

(2020/C 304/05)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Currency One S.A. (esindaja: advokaat P. Szmidt)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Cinkciarz.pl sp. z o.o.

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 28. mai 2020. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 11. mail 2020 – MN, DN, JN, ZN versus X Bank S.A.

(Kohtuasi C-198/20)

(2020/C 304/06)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: MN, DN, JN, ZN

Kostja: X Bank S.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 2 punkti b, direktiivi 93/13 artikli 3 lõikeid 1 ja 2, artiklit 4 ning selle direktiivi järgmisi põhjendusi:






  — | tarbija peab olema samaväärselt kaitstud nii suusõnaliste kui ka kirjalike lepingute puhul, viimaste puhul olenemata sellest, kas lepingutingimused on kindlaks määratud ühe või mitme dokumendiga; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 2 punkti b, direktiivi 93/13 artikli 3 lõikeid 1 ja 2, artiklit 4 ning selle direktiivi järgmisi põhjendusi:

—

tarbija peab olema samaväärselt kaitstud nii suusõnaliste kui ka kirjalike lepingute puhul, viimaste puhul olenemata sellest, kas lepingutingimused on kindlaks määratud ühe või mitme dokumendiga;

| — | väljavalitud üldkriteeriumidel põhinevat hinnangut tingimuste ebaõigluse kohta eelkõige avalikus müügi- või tarnetegevuses, millega pakutakse kollektiivset teenust kasutajatevahelist solidaarsust arvesse võttes, tuleb täiendada asjaosaliste erihuvide üldhinnanguga; see sisaldab heausksuse nõuet; heausksuse hindamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata lepinguosaliste positsiooni tugevusele läbirääkimistel ja sellele, kas tarbijat mõjutati tingimusega nõustuma, kas kaup müüdi või teenused osutati tarbija erikorralduse alusel; müüja või teenuste osutaja saab täita heausksuse nõude juhul, kui ta kohtleb ausalt ja õiglaselt teist lepinguosalist, kelle õigustatud huvi ta peab arvesse võtma; |
| --- | --- |

—

väljavalitud üldkriteeriumidel põhinevat hinnangut tingimuste ebaõigluse kohta eelkõige avalikus müügi- või tarnetegevuses, millega pakutakse kollektiivset teenust kasutajatevahelist solidaarsust arvesse võttes, tuleb täiendada asjaosaliste erihuvide üldhinnanguga; see sisaldab heausksuse nõuet; heausksuse hindamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata lepinguosaliste positsiooni tugevusele läbirääkimistel ja sellele, kas tarbijat mõjutati tingimusega nõustuma, kas kaup müüdi või teenused osutati tarbija erikorralduse alusel; müüja või teenuste osutaja saab täita heausksuse nõude juhul, kui ta kohtleb ausalt ja õiglaselt teist lepinguosalist, kelle õigustatud huvi ta peab arvesse võtma;

| — | lepingud peaksid olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust;
  tuleb Euroopa Kohtu 3. septembri 2015. aasta kohtuotsuse Horațiu Ovidiu Costea vs. SC Volksbank România SA (C-110/14, ECLI:EU:C:2015:538) punktide 16 ja 21 ning kohtujurist Pedro Cruz Villalóni 23. aprillil 2015 esitatud ettepaneku (ECLI:EU:C:2015:271) punktide 20 ja 26–33 kontekstis
  tõlgendada nii, et direktiivis 93/13 tunnustatud tarbijakaitse hõlmab kõiki tarbijaid?
  Või hõlmab tarbijakaitse – nagu on sedastatud Euroopa Kohtu 30. aprilli 2014. aasta kohtuotsuse Árpád Kásler, Hajnalka Káslerné Rábai vs. OTP Jelzálogbank Zrt (C-26/13, ECLI:EU:C:2014:282) punktis 74 – ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad? Teisisõnu, kas liikmesriigi kohus võib tunnistada ebaõiglaseks iga tarbijaga sõlmitud lepingu tingimused või ainult sellise lepingu tingimused, mille on sõlminud tarbija, keda võib pidada piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks? |
| --- | --- |

—

lepingud peaksid olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust;

tuleb Euroopa Kohtu 3. septembri 2015. aasta kohtuotsuse Horațiu Ovidiu Costea vs. SC Volksbank România SA (C-110/14, ECLI:EU:C:2015:538) punktide 16 ja 21 ning kohtujurist Pedro Cruz Villalóni 23. aprillil 2015 esitatud ettepaneku (ECLI:EU:C:2015:271) punktide 20 ja 26–33 kontekstis

tõlgendada nii, et direktiivis 93/13 tunnustatud tarbijakaitse hõlmab kõiki tarbijaid?

Või hõlmab tarbijakaitse – nagu on sedastatud Euroopa Kohtu 30. aprilli 2014. aasta kohtuotsuse Árpád Kásler, Hajnalka Káslerné Rábai vs. OTP Jelzálogbank Zrt (C-26/13, ECLI:EU:C:2014:282) punktis 74 – ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad? Teisisõnu, kas liikmesriigi kohus võib tunnistada ebaõiglaseks iga tarbijaga sõlmitud lepingu tingimused või ainult sellise lepingu tingimused, mille on sõlminud tarbija, keda võib pidada piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse, et direktiivi 93/13 alusel ei hõlma tarbijakaitse mitte kõiki tarbijaid, vaid ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad, kas siis võib piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks pidada tarbijat, kes ei lugenud enne allkirjastamist läbi 30 aastaks sõlmitud ja 150 000 Poola zloti suuruse, välisvaluutaga indekseeritud hüpoteeklaenu lepingut? Kas sellisele tarbijale saab anda kaitset direktiivi 93/13 alusel? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse, et direktiivi 93/13 alusel ei hõlma tarbijakaitse mitte kõiki tarbijaid, vaid ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad, kas siis võib piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks pidada tarbijat, kes ei lugenud enne allkirjastamist läbi 30 aastaks sõlmitud ja 150 000 Poola zloti suuruse, välisvaluutaga indekseeritud hüpoteeklaenu lepingut? Kas sellisele tarbijale saab anda kaitset direktiivi 93/13 alusel?

| 3. | Kui esimesele küsimusele vastatakse, et direktiivi 93/13 alusel ei hõlma tarbijakaitse mitte kõiki tarbijaid, vaid ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad, kas siis võib piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks pidada tarbijat, kes küll luges enne allkirjastamist läbi 30 aastaks sõlmitud ja 150 000 Poola zlotti suuruse, välisvaluutaga indekseeritud hüpoteeklaenu lepingu projekti, aga ei saanud sellest täielikult aru ja sellest hoolimata ei üritanud lepingu tähendust enne allkirjastamist täielikult mõista, eelkõige ei pöördunud teise lepingupoole ehk panga poole palvega selgitada lepingu ja selle üksikute sätete tähendust? Kas sellisele tarbijale saab anda kaitset direktiivi 93/13 alusel? |
| --- | --- |

3.

Kui esimesele küsimusele vastatakse, et direktiivi 93/13 alusel ei hõlma tarbijakaitse mitte kõiki tarbijaid, vaid ainult keskmisi tarbijaid, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikud ja arukad, kas siis võib piisavalt informeerituks, mõistlikult tähelepanelikuks ja arukaks keskmiseks tarbijaks pidada tarbijat, kes küll luges enne allkirjastamist läbi 30 aastaks sõlmitud ja 150 000 Poola zlotti suuruse, välisvaluutaga indekseeritud hüpoteeklaenu lepingu projekti, aga ei saanud sellest täielikult aru ja sellest hoolimata ei üritanud lepingu tähendust enne allkirjastamist täielikult mõista, eelkõige ei pöördunud teise lepingupoole ehk panga poole palvega selgitada lepingu ja selle üksikute sätete tähendust? Kas sellisele tarbijale saab anda kaitset direktiivi 93/13 alusel?

---

(1)  EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/5

---

Claudio Necci 12. mail 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 25. märtsi 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-129/19: Necci versus komisjon

(Kohtuasi C-202/20 P)

(2020/C 304/07)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Claudio Necci (esindajad: advokaadid S. Orlandi, T. Martin)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

Apellandi nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 25. märtsi 2020. aasta määrus kohtuasjas T-129/19: Necci vs. komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 25. märtsi 2020. aasta määrus kohtuasjas T-129/19: Necci vs. komisjon;

| — | saata kohtuasi Euroopa Liidu Üldkohtule uueks arutamiseks; |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi Euroopa Liidu Üldkohtule uueks arutamiseks;

| — | teha otsus kohtukulude kohta edaspidi. |
| --- | --- |

—

teha otsus kohtukulude kohta edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Apellant palub tühistada 25. mai 2020. aasta määruse kohtuasjas T-129/19, millega Euroopa Liidu Üldkohus jättis tema tühistamishagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja mõistis temalt välja kohtukulud.

Hageja esitab sellega seoses kolm väidet:

Esimese väite kohaselt on vaidluse eset moonutatud osas, milles Euroopa Liidu Üldkohus leidis, et 18. juuli 2011. aasta otsus kahjustas hageja huve.

Teise väite kohaselt on rikutud tema õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sest olukorras, kus hageja hagi on vastuvõetamatu, puudub tal õiguskaitsevahend vaidlustamaks asjaolu, et tal ei ole enam kindlustuskaitset, kuigi ta on töötanud kogu oma elu.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud põhimõtet, et kohaldamisele kuuluvad ühe riigi õigusaktid, kuna Euroopa Liidu Üldkohus leidis, et pärast ülekandmist igasuguse sotsiaalkindlustuskaitse kaotamine Itaalias „tuleneb asjaomase riigisisese õiguse normidest ning tema olukord ühise ravikindlustusskeemi puhul ei oma mingit tähtsust“.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – M.P., B.P. versus„A.“, kes tegutseb „A.“ S.A. vahendusel

(Kohtuasi C-212/20)

(2020/C 304/08)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: M.P., B.P.

Kostja:„A.“, kes tegutseb „A.“ S.A. vahendusel

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas, võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 3 lõiget 1, artikli 4 lõiget 1 ja artiklit 5 ning selle direktiivi põhjendusi, milles on ette nähtud kohustus koostada leping lihtsas ja arusaadavas keeles ning vajadus tõlgendada kahtlusi tarbija kasuks, peab lepingusäte, millega määratletakse välisvaluuta ostu ja müügi kurss välisvaluutaga indekseeritud laenu lepingus, olema sõnastatud ühetimõistetavalt ehk nii, et laenuvõtja/tarbija saaks selle kursi kõnealusel päeval ise kindlaks teha, ning kas, võttes arvesse lepingute liiki, millele viidatakse ülaltoodud direktiivi artikli 4 lõikes 1, lepingu pikaajalist (mitmekümneaastast) iseloomu ja asjaolu, et välisvaluuta kurss muutub pidevalt (igal hetkel), on võimalik sõnastada lepingusäte üldisemalt, nimelt nii, et see oleks seotud välisvaluuta turuhinnaga, mis takistaks poolte õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse tekkimist tarbija kahjuks ülaltoodud direktiivi artikli 3 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas, võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 3 lõiget 1, artikli 4 lõiget 1 ja artiklit 5 ning selle direktiivi põhjendusi, milles on ette nähtud kohustus koostada leping lihtsas ja arusaadavas keeles ning vajadus tõlgendada kahtlusi tarbija kasuks, peab lepingusäte, millega määratletakse välisvaluuta ostu ja müügi kurss välisvaluutaga indekseeritud laenu lepingus, olema sõnastatud ühetimõistetavalt ehk nii, et laenuvõtja/tarbija saaks selle kursi kõnealusel päeval ise kindlaks teha, ning kas, võttes arvesse lepingute liiki, millele viidatakse ülaltoodud direktiivi artikli 4 lõikes 1, lepingu pikaajalist (mitmekümneaastast) iseloomu ja asjaolu, et välisvaluuta kurss muutub pidevalt (igal hetkel), on võimalik sõnastada lepingusäte üldisemalt, nimelt nii, et see oleks seotud välisvaluuta turuhinnaga, mis takistaks poolte õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse tekkimist tarbija kahjuks ülaltoodud direktiivi artikli 3 lõike 1 tähenduses?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 5 ja selle direktiivi põhjenduste kontekstis saab tõlgendada lepingusätet, milles käsitletakse viisi, kuidas laenuandja (pank) määrab välisvaluuta ostu ja müügi kursi, nii, et lahendada lepingust tulenevad kahtlused tarbija kasuks ja võtta seisukoht, et lepingus ei ole määratletud välisvaluuta ostu ja müügi kurssi mitte meelevaldselt, vaid vaba turu põhimõttel, eriti olukorras, kus pooled on välisvaluuta ostu ja müügi kurssi määratlevatest lepingusätetest ühtmoodi aru saanud või kus laenuvõtja/tarbija ei tundnud lepingu sõlmimise ja täitmise ajal huvi vaidlustatud lepingusätte vastu, sh ei tutvunud ei lepingu sõlmimise hetkel ega kogu lepingu kestuse jooksul lepingu sisuga? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 5 ja selle direktiivi põhjenduste kontekstis saab tõlgendada lepingusätet, milles käsitletakse viisi, kuidas laenuandja (pank) määrab välisvaluuta ostu ja müügi kursi, nii, et lahendada lepingust tulenevad kahtlused tarbija kasuks ja võtta seisukoht, et lepingus ei ole määratletud välisvaluuta ostu ja müügi kurssi mitte meelevaldselt, vaid vaba turu põhimõttel, eriti olukorras, kus pooled on välisvaluuta ostu ja müügi kurssi määratlevatest lepingusätetest ühtmoodi aru saanud või kus laenuvõtja/tarbija ei tundnud lepingu sõlmimise ja täitmise ajal huvi vaidlustatud lepingusätte vastu, sh ei tutvunud ei lepingu sõlmimise hetkel ega kogu lepingu kestuse jooksul lepingu sisuga?

---

(1)  EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 12. mail 2020 – G.W., E.S. versus A. Towarzystwu Ubezpieczeń na Życie S.A.

(Kohtuasi C-213/20)

(2020/C 304/09)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitajad: G.W., E.S.

Vastustaja kassatsioonimenetluses: A. Towarzystwo Ubezpieczeń na Życie S.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta [...] (1) artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktiga 12 tuleb tõlgendada nii, et seal nimetatud info edastamise kohustus hõlmab ka kindlustatud isikut, kes ei ole samal ajal kindlustusvõtja, vaid on tarbijana liitunud kapitali kogumise kollektiivse elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepinguga, mis on sõlmitud kindlustusseltsi ja kindlustusvõtjaks oleva ettevõtja vahel, ning on tegelik investor kindlustusmaksetena tasutud rahaliste vahendite valdkonnas? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta [...] (1) artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktiga 12 tuleb tõlgendada nii, et seal nimetatud info edastamise kohustus hõlmab ka kindlustatud isikut, kes ei ole samal ajal kindlustusvõtja, vaid on tarbijana liitunud kapitali kogumise kollektiivse elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepinguga, mis on sõlmitud kindlustusseltsi ja kindlustusvõtjaks oleva ettevõtja vahel, ning on tegelik investor kindlustusmaksetena tasutud rahaliste vahendite valdkonnas?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et sellise õigussuhte raames, nagu on kirjeldatud esimeses küsimuses, tähendab kohustus teavitada kindlustatud isikut kapitali kogumise elukindlustusega seotud alusvara laadist muu hulgas seda, et tarbijat ehk kindlustatud isikut tuleb piisaval määral ja arusaadaval viisil teavitada kõigist kapitalikogumisfondi investeerimise riskidest (nagu struktureeritud võlakirjad või tuletisinstrumendid), nende liigist ja ulatusest, või on viidatud õigusnormi kontekstis piisav, kui tarbijale ehk kindlustatud isikule edastatakse ainult põhiinfo riskide kohta, mis on seotud vahendite investeerimisega kapitalikogumisfondi kaudu? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et sellise õigussuhte raames, nagu on kirjeldatud esimeses küsimuses, tähendab kohustus teavitada kindlustatud isikut kapitali kogumise elukindlustusega seotud alusvara laadist muu hulgas seda, et tarbijat ehk kindlustatud isikut tuleb piisaval määral ja arusaadaval viisil teavitada kõigist kapitalikogumisfondi investeerimise riskidest (nagu struktureeritud võlakirjad või tuletisinstrumendid), nende liigist ja ulatusest, või on viidatud õigusnormi kontekstis piisav, kui tarbijale ehk kindlustatud isikule edastatakse ainult põhiinfo riskide kohta, mis on seotud vahendite investeerimisega kapitalikogumisfondi kaudu?

| 3. | Kas direktiivi 2002/83/EÜ artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et sellise õigussuhte raames, nagu on kirjeldatud esimeses ja teises küsimuses, tuleneb sellest õigussuhtest kohustus teavitada tarbijat, kes liitub elukindlustuslepinguga kindlustatud isikuna, kõigist kapitalikogumisfondiga seotud investeerimisriskidest, millest vara (struktureeritud võlakirjade või tuletisinstrumentide) emitent on kindlustusseltsi teavitanud, ja nende riskidega seotud tingimustest? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2002/83/EÜ artikli 36 lõiget 1 koostoimes direktiivi III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada nii, et sellise õigussuhte raames, nagu on kirjeldatud esimeses ja teises küsimuses, tuleneb sellest õigussuhtest kohustus teavitada tarbijat, kes liitub elukindlustuslepinguga kindlustatud isikuna, kõigist kapitalikogumisfondiga seotud investeerimisriskidest, millest vara (struktureeritud võlakirjade või tuletisinstrumentide) emitent on kindlustusseltsi teavitanud, ja nende riskidega seotud tingimustest?

| 4. | Kui vastused eelmistele küsimustele on jaatavad, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tarbija, kes liitub kindlustatud isikuna kindlustuskapitalifondiga seotud kollektiivse elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepinguga, peab info alusvara omaduste ja sellesse investeerimise riskide kohta saama enne lepingu sõlmimist, eraldi lepingueelse protseduuri osana, ja kas selle õigusnormiga on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm nagu 22. mai 2003. aasta kindlustustegevuse seaduse [...] artikli 13 lõige 4, mille kohaselt on piisav, kui see info avaldatakse kõigepealt kindlustuslepingu sisus ja lepingu sõlmimise käigus ning info saamise hetk ei ole lepingueelses protseduuris ühetimõistetavalt ja selgelt välja toodud ja eraldatud? |
| --- | --- |

4.

Kui vastused eelmistele küsimustele on jaatavad, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tarbija, kes liitub kindlustatud isikuna kindlustuskapitalifondiga seotud kollektiivse elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepinguga, peab info alusvara omaduste ja sellesse investeerimise riskide kohta saama enne lepingu sõlmimist, eraldi lepingueelse protseduuri osana, ja kas selle õigusnormiga on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm nagu 22. mai 2003. aasta kindlustustegevuse seaduse [...] artikli 13 lõige 4, mille kohaselt on piisav, kui see info avaldatakse kõigepealt kindlustuslepingu sisus ja lepingu sõlmimise käigus ning info saamise hetk ei ole lepingueelses protseduuris ühetimõistetavalt ja selgelt välja toodud ja eraldatud?

| 5. | Kui vastused küsimustele 1–3 on jaatavad, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 koostoimes III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada ka nii, et seal sätestatud teavitamiskohustuse nõuetekohast täitmist tuleb kapitali kogumise elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepingu puhul käsitleda kollektiivse lepingu olulise elemendina ning kas hiljem võib väide, et seda kohustust ei täidetud nõuetekohaselt, anda kindlustatud tarbijale õiguse nõuda kõigi tasutud kindlustusmaksete tagastamist lepingu kehtetuks tunnistamise või lepingu esialgse kehtetuse või sellise lepinguga liitumise individuaalse avalduse kehtetuks tunnistamise või sellise avalduse esialgse kehtetuse alusel? |
| --- | --- |

5.

Kui vastused küsimustele 1–3 on jaatavad, siis kas direktiivi 2002/83/EÜ [...] artikli 36 lõiget 1 koostoimes III lisa punkti A alapunktidega 11 ja 12 tuleb tõlgendada ka nii, et seal sätestatud teavitamiskohustuse nõuetekohast täitmist tuleb kapitali kogumise elukindlustuse ja üleelamiskindlustuse lepingu puhul käsitleda kollektiivse lepingu olulise elemendina ning kas hiljem võib väide, et seda kohustust ei täidetud nõuetekohaselt, anda kindlustatud tarbijale õiguse nõuda kõigi tasutud kindlustusmaksete tagastamist lepingu kehtetuks tunnistamise või lepingu esialgse kehtetuse või sellise lepinguga liitumise individuaalse avalduse kehtetuks tunnistamise või sellise avalduse esialgse kehtetuse alusel?

---

(1)  EÜT 2002, L 345, lk 1; ELT eriväljaanne 06/06, lk 3.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 26. mail 2020 – LM

(Kohtuasi C-219/20)

(2020/C 304/10)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: LM

Vastustaja: Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld

Teised menetlusosalised: Österreichische Gesundheitskasse

Kompetenzzentrum LSDB

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 1 ja artikli 47 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mis sätestab väärteomenetluses ettevaatamatusdelikti eest kohaldatava karistuse määramiseks kohustusliku viieaastase aegumistähtaja?

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 3. juunil 2020 – MT versus Landespolizeidirektion Steiermark

(Kohtuasi C-231/20)

(2020/C 304/11)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: MT

Vastustaja: Landespolizeidirektion Steiermark

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liikmesriigi kohus peab monopoli ette nägeva korra kaitse eesmärgil toimuvas trahvimenetluses kontrollima kohaldatavat trahvimäära teenuste osutamise vabaduse aspektist, kui ta on monopoli ette nägevat korda varem vastavalt Euroopa Kohtu nõuetele juba kontrollinud ja selle kontrolli tulemusel tuvastanud, et monopoli ette nägev kord on põhjendatud? |
| --- | --- |

1.

Kas liikmesriigi kohus peab monopoli ette nägeva korra kaitse eesmärgil toimuvas trahvimenetluses kontrollima kohaldatavat trahvimäära teenuste osutamise vabaduse aspektist, kui ta on monopoli ette nägevat korda varem vastavalt Euroopa Kohtu nõuetele juba kontrollinud ja selle kontrolli tulemusel tuvastanud, et monopoli ette nägev kord on põhjendatud?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:







  2. a) | Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette rahatrahvi määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata määratud rahatrahvide kogusumma absoluutset ülempiiri? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:

2. a)

Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette rahatrahvi määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata määratud rahatrahvide kogusumma absoluutset ülempiiri?

| 2. b) | Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette miinimumtrahvi määramise summas 3 000 eurot iga mänguautomaadi kohta? |
| --- | --- |

2. b)

Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette miinimumtrahvi määramise summas 3 000 eurot iga mänguautomaadi kohta?

| 2. c) | Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette asendusaresti määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata asendusaresti kogupikkuse absoluutset ülempiiri? |
| --- | --- |

2. c)

Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette asendusaresti määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata asendusaresti kogupikkuse absoluutset ülempiiri?

| 2. d) | Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest trahvi määramise korral ette kohustuse tasuda osa trahvimenetluse kuludest summas, mis moodustab 10 % määratud rahatrahvidest? |
| --- | --- |

2. d)

Kas ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest trahvi määramise korral ette kohustuse tasuda osa trahvimenetluse kuludest summas, mis moodustab 10 % määratud rahatrahvidest?

| 3. | Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:






  3. a) | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette rahatrahvi määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata määratud rahatrahvide kogusumma absoluutset ülempiiri? |
| --- | --- | --- |

3.

Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:

3. a)

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette rahatrahvi määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata määratud rahatrahvide kogusumma absoluutset ülempiiri?

| 3. b) | Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette miinimumtrahvi määramise summas 3 000 eurot iga mänguautomaadi kohta? |
| --- | --- |

3. b)

Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette miinimumtrahvi määramise summas 3 000 eurot iga mänguautomaadi kohta?

| 3. c) | Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette asendusaresti määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata asendusaresti kogupikkuse absoluutset ülempiiri? |
| --- | --- |

3. c)

Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest ette asendusaresti määramise iga mänguautomaadi kohta, kehtestamata asendusaresti kogupikkuse absoluutset ülempiiri?

| 3. d) | Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest trahvi määramise korral ette kohustuse tasuda osa trahvimenetluse kuludest summas, mis moodustab 10 % määratud rahatrahvidest? |
| --- | --- |

3. d)

Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb hasartmänguseaduse kohaselt keelatud õnnemängude majandustegevuse käigus kättesaadavaks tegemise eest trahvi määramise korral ette kohustuse tasuda osa trahvimenetluse kuludest summas, mis moodustab 10 % määratud rahatrahvidest?

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 7. juulil 2020 – BUND Naturschutz in Bayern e.V. versus Landkreis Rosenheim

(Kohtuasi C-300/20)

(2020/C 304/12)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim halduskohus)

Põhikohtuasja pooled

Taotleja ja kassatsioonikaebuse esitaja: BUND Naturschutz in Bayern e.V.

Vastustaja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Landkreis Rosenheim

Menetlusse astujad: Landesanwaltschaft Bayern, Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht (Baieri liidumaa prokuratuur, Saksamaa Liitvabariigi huvide esindaja Saksamaa Liitvabariigi kõrgeimas halduskohtus)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (1) artikli 3 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et raamistik tulevase nõusoleku saamiseks projektidele, mis on loetletud direktiivi 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv) (2) I ja II lisas, luuakse juba siis, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil vastu võetud määrus näeb ette üldised keelukoosseisud koos vabastamise võimalusega ning loakohustused, millel puudub eriomane seos keskkonnamõju hindamise direktiivi lisades loetletud projektidega? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (1) artikli 3 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et raamistik tulevase nõusoleku saamiseks projektidele, mis on loetletud direktiivi 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv) (2) I ja II lisas, luuakse juba siis, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil vastu võetud määrus näeb ette üldised keelukoosseisud koos vabastamise võimalusega ning loakohustused, millel puudub eriomane seos keskkonnamõju hindamise direktiivi lisades loetletud projektidega?

| 2. | Kas direktiivi 2001/42/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kavad ja programmid on koostatud põllumajanduse, metsanduse, maakasutuse jmt valdkondades siis, kui nende eesmärk on luua alusraamistik ühele või mitmele nimetatud valdkonnale? Või piisab sellest, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil nähakse ette üldised keelukoosseisud ja loakohustused, mida tuleb hinnata paljudele projektidele ja rakendustele loa taotlemise menetlustes ja millel võib olla kaudne (peegelduslik) mõju ühele või mitmele nimetatud valdkonnale? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2001/42/EÜ artikli 3 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et kavad ja programmid on koostatud põllumajanduse, metsanduse, maakasutuse jmt valdkondades siis, kui nende eesmärk on luua alusraamistik ühele või mitmele nimetatud valdkonnale? Või piisab sellest, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil nähakse ette üldised keelukoosseisud ja loakohustused, mida tuleb hinnata paljudele projektidele ja rakendustele loa taotlemise menetlustes ja millel võib olla kaudne (peegelduslik) mõju ühele või mitmele nimetatud valdkonnale?

| 3. | Kas direktiivi 2001/42/EÜ artikli 3 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et raamistik tulevase nõusoleku saamiseks projektidele luuakse siis, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil vastu võetud määrus sätestab kaitsealal üldised keelukoosseisud ja loakohustused seoses paljude abstraktselt kirjeldatud projektide ja meetmetega, kuid konkreetseid projekte pole määruse vastuvõtmise ajal veel ette näha ega ei ole neid kavandatud ja seetõttu puudub eriomane seos konkreetsete projektidega? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2001/42/EÜ artikli 3 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et raamistik tulevase nõusoleku saamiseks projektidele luuakse siis, kui loodus- ja maastikukaitse eesmärgil vastu võetud määrus sätestab kaitsealal üldised keelukoosseisud ja loakohustused seoses paljude abstraktselt kirjeldatud projektide ja meetmetega, kuid konkreetseid projekte pole määruse vastuvõtmise ajal veel ette näha ega ei ole neid kavandatud ja seetõttu puudub eriomane seos konkreetsete projektidega?

---

(1)  EÜT 2001, L 197, lk 30; ELT eriväljaanne 15/06, lk 157.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT 2012, L 26, lk 1).

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administratīvā apgabaltiesa (Läti) 9. juulil 2020 – SIA „Visma Enterprise“versus Konkurences padome

(Kohtuasi C-306/20)

(2020/C 304/13)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administratīvā apgabaltiesa

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SIA „Visma Enterprise“

Vastustaja: Konkurences padome

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas käesolevas asjas kõnealust tootja ja turustajate vahelist kokkulepet (mille kohaselt on potentsiaalse tehingu esimesena registreerinud turustajal kuue kuu jooksul alates potentsiaalse tehingu registreerimisest eesõigus müügiprotsessi läbiviimiseks kõnealuse lõppkasutajaga, kui viimane ei ole selle vastu) võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu õige tõlgenduse kohaselt ettevõtjatevaheliseks kokkuleppeks, mille eesmärk on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi [ELTL] artikli 101 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas käesolevas asjas kõnealust tootja ja turustajate vahelist kokkulepet (mille kohaselt on potentsiaalse tehingu esimesena registreerinud turustajal kuue kuu jooksul alates potentsiaalse tehingu registreerimisest eesõigus müügiprotsessi läbiviimiseks kõnealuse lõppkasutajaga, kui viimane ei ole selle vastu) võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu õige tõlgenduse kohaselt ettevõtjatevaheliseks kokkuleppeks, mille eesmärk on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi [ELTL] artikli 101 lõike 1 tähenduses?

| 2. | Kas käesolevas asjas kõnealune tootja ja turustajate vaheline kokkulepe, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, sisaldab viiteid, mis võimaldavad hinnata, kas see kokkulepe ei ole üldisest keelatud kokkulepete keelust vabastatud? |
| --- | --- |

2.

Kas käesolevas asjas kõnealune tootja ja turustajate vaheline kokkulepe, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, sisaldab viiteid, mis võimaldavad hinnata, kas see kokkulepe ei ole üldisest keelatud kokkulepete keelust vabastatud?

| 3. | Kas käesolevas asjas kõnealust tootja ja turustajate vahelist kokkulepet, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, võib pidada erandiks? Kas erand, mis võimaldab sõlmida vertikaalseid kokkuleppeid, millega piiratakse aktiivset müüki territooriumil või klientide rühmale, mille on tarnija reserveerinud ainult endale või on eraldanud ainult teisele ostjale, kui see keeld ei piira ostja klientide müüki ja kui tarnija (kaebaja) turuosa ei ületa 30 %, on kohaldatav ainult ainuõiguslikele turustussüsteemidele? |
| --- | --- |

3.

Kas käesolevas asjas kõnealust tootja ja turustajate vahelist kokkulepet, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, võib pidada erandiks? Kas erand, mis võimaldab sõlmida vertikaalseid kokkuleppeid, millega piiratakse aktiivset müüki territooriumil või klientide rühmale, mille on tarnija reserveerinud ainult endale või on eraldanud ainult teisele ostjale, kui see keeld ei piira ostja klientide müüki ja kui tarnija (kaebaja) turuosa ei ületa 30 %, on kohaldatav ainult ainuõiguslikele turustussüsteemidele?

| 4. | Kas käesolevas asjas kõnealuse tootja ja turustajate vahelise kokkuleppe põhielement, tõlgendatuna vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule, võib seisneda üksnes ühe ettevõtja ebaseaduslikus tegevuses? Kas käesoleva kohtuasja asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, on võimalik leida tõendeid selle kohta, et keelatud kokkuleppes osales üksainus ettevõtja? |
| --- | --- |

4.

Kas käesolevas asjas kõnealuse tootja ja turustajate vahelise kokkuleppe põhielement, tõlgendatuna vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule, võib seisneda üksnes ühe ettevõtja ebaseaduslikus tegevuses? Kas käesoleva kohtuasja asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, on võimalik leida tõendeid selle kohta, et keelatud kokkuleppes osales üksainus ettevõtja?

| 5. | Kas käesoleva kohtuasja asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, on võimalik leida tõendeid konkurentsi vähenemise (moonutuse) kohta turustussüsteemi raames või eelist kaebaja kasuks või negatiivset mõju konkurentsile? |
| --- | --- |

5.

Kas käesoleva kohtuasja asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, on võimalik leida tõendeid konkurentsi vähenemise (moonutuse) kohta turustussüsteemi raames või eelist kaebaja kasuks või negatiivset mõju konkurentsile?

| 6. | Kas juhul, kui käesoleva juhtumi asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, ei ületa turustusvõrgu turuosa 30 % (kaebaja on tootja, mistõttu hõlmab tema turuosa ka tema turustajate müügimahtusid), on võimalik leida tõendeid negatiivse mõju kohta konkurentsile turustussüsteemis ja/või väljaspool seda ning kas nimetatud kokkuleppe suhtes kehtib keelatud kokkulepete keeld? |
| --- | --- |

6.

Kas juhul, kui käesoleva juhtumi asjaoludel, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega, ei ületa turustusvõrgu turuosa 30 % (kaebaja on tootja, mistõttu hõlmab tema turuosa ka tema turustajate müügimahtusid), on võimalik leida tõendeid negatiivse mõju kohta konkurentsile turustussüsteemis ja/või väljaspool seda ning kas nimetatud kokkuleppe suhtes kehtib keelatud kokkulepete keeld?

| 7. | Kas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikele 3 ja komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määruse nr 330/2010 (1) artiklile 2 koostoimes selle määruse artikli 4 punktiga b:






  — | kohaldatakse erandit turustussüsteemile, mille kohaselt i) turustaja (kaubandusettevõtja) valib ise potentsiaalse kliendi, kellega ta koostööd teeb; ii) tarnija ei ole objektiivsete, selgelt teada olevate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel enne kindlaks määranud konkreetset kliendirühma, kellele iga turustaja oma teenuseid pakub; iii) tarnija reserveerib turustaja (kaubandusettevõtja) taotlusel selle turustaja jaoks potentsiaalsed kliendid; iv) teised turustajad ei tea või neid ei ole enne potentsiaalse kliendi reserveerimisest teavitatud; või mille kohaselt v) ainus kriteerium potentsiaalse kliendi reserveerimiseks ja sellest tuleneva ainuõigusliku turustussüsteemi kehtestamiseks konkreetse turustaja kasuks on selle turustaja taotlus, mitte tarnija otsus; või mille kohaselt vi) reserveerimine kehtib kuus kuud pärast potentsiaalse tehingu registreerimist (mille järel ainuõiguslik turustamine enam ei kehti)? |
| --- | --- | --- |

7.

Kas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikele 3 ja komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määruse nr 330/2010 (1) artiklile 2 koostoimes selle määruse artikli 4 punktiga b:

—

kohaldatakse erandit turustussüsteemile, mille kohaselt i) turustaja (kaubandusettevõtja) valib ise potentsiaalse kliendi, kellega ta koostööd teeb; ii) tarnija ei ole objektiivsete, selgelt teada olevate ja kontrollitavate kriteeriumide alusel enne kindlaks määranud konkreetset kliendirühma, kellele iga turustaja oma teenuseid pakub; iii) tarnija reserveerib turustaja (kaubandusettevõtja) taotlusel selle turustaja jaoks potentsiaalsed kliendid; iv) teised turustajad ei tea või neid ei ole enne potentsiaalse kliendi reserveerimisest teavitatud; või mille kohaselt v) ainus kriteerium potentsiaalse kliendi reserveerimiseks ja sellest tuleneva ainuõigusliku turustussüsteemi kehtestamiseks konkreetse turustaja kasuks on selle turustaja taotlus, mitte tarnija otsus; või mille kohaselt vi) reserveerimine kehtib kuus kuud pärast potentsiaalse tehingu registreerimist (mille järel ainuõiguslik turustamine enam ei kehti)?

| — | võib asuda seisukohale, et passiivne müük ei ole piiratud, kui tarnija ja turustaja vaheline kokkulepe sisaldab tingimust, et ostja (lõppkasutaja) peab saama nimetatud reserveerimisele vastuseisu avaldada, kuid ostjat ei ole sellest tingimusest teavitatud? Kas ostja (lõppkasutaja) käitumine võib mõjutada (põhjendada) tarnija ja turustaja vahelise kokkuleppe tingimusi? |
| --- | --- |

—

võib asuda seisukohale, et passiivne müük ei ole piiratud, kui tarnija ja turustaja vaheline kokkulepe sisaldab tingimust, et ostja (lõppkasutaja) peab saama nimetatud reserveerimisele vastuseisu avaldada, kuid ostjat ei ole sellest tingimusest teavitatud? Kas ostja (lõppkasutaja) käitumine võib mõjutada (põhjendada) tarnija ja turustaja vahelise kokkuleppe tingimusi?

---

(1)  Komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (ELT 2010, L 102, lk 1).

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 13. juulil 2020. aastal – Regione Veneto versus Plan Eco S.r.l

(Kohtuasi C-315/20)

(2020/C 304/14)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Regione Veneto

Vastustaja: Plan Eco S.r.l

Eelotsuse küsimused

Euroopa Kohtul palutakse selgitada, kas sellises olukorras, kus segaolmejäätmeid, mis ei sisalda ohtlikke jäätmeid, on rajatises töödeldud mehhaaniliselt energia tootmiseks taaskasutamise eesmärgil (toiming R1/R12 keskkonnaseadustiku C lisa tähenduses) ja kus selle töötlemise tulemusel ei ole oluliselt muutunud segaolmejäätmete algsed omadused, kusjuures need jäätmed klassifitseeritakse Euroopa jäätmete nimistu koodi 19 12 12 alla, mida pooled ei ole vaidlustanud, on selle üle otsustamisel, kas käesolevas kohtuasjas on õigustatud päritoluriigi vastuväited, mis esitati taotlusele eelneva loa saamiseks töödeldud jäätmete saatmiseks teise Euroopa riigi rajatisse, kus neid jäätmeid kasutatakse kaaspõletamises või igal juhul energia tootmiseks, ja mille päritoluriigi pädev asutus esitas direktiivi 2008/98/EÜ (1) põhimõtete alusel; eelkõige sellised vastuväited, nagu käesolevas asjas esitatud vastuväited, mille aluseks on:

| — | inimese tervise ja keskkonna kaitse põhimõte (artikkel 13); |
| --- | --- |

—

inimese tervise ja keskkonna kaitse põhimõte (artikkel 13);

| — | iseseisvuse ja läheduse põhimõtted, mis on sätestatud artikli 16 lõikes 1, vastavalt millele „[i]ga liikmesriik võtab asjakohased meetmed, ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv võrgustik, mis koosneb jäätmekõrvaldusrajatistest ja rajatistest eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete, sealhulgas asjakohasel juhul ka teistelt jäätmetekitajatelt kogutud selliste jäätmete taaskasutamiseks, võttes sealjuures arvesse parimat võimalikku tehnikat“; |
| --- | --- |

—

iseseisvuse ja läheduse põhimõtted, mis on sätestatud artikli 16 lõikes 1, vastavalt millele „[i]ga liikmesriik võtab asjakohased meetmed, ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv võrgustik, mis koosneb jäätmekõrvaldusrajatistest ja rajatistest eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmete, sealhulgas asjakohasel juhul ka teistelt jäätmetekitajatelt kogutud selliste jäätmete taaskasutamiseks, võttes sealjuures arvesse parimat võimalikku tehnikat“;

| — | põhimõte, mis on sätestatud artikli 16 sama lõike 1 teise lõigu viimases lauses, mille kohaselt „[l]iikmesriigid võivad määruses (EÜ) nr 1013/2006 (2) sätestatud keskkonnakaitselistel põhjustel piirata samuti väljuvaid jäätmesaadetisi“; |
| --- | --- |

—

põhimõte, mis on sätestatud artikli 16 sama lõike 1 teise lõigu viimases lauses, mille kohaselt „[l]iikmesriigid võivad määruses (EÜ) nr 1013/2006 (2) sätestatud keskkonnakaitselistel põhjustel piirata samuti väljuvaid jäätmesaadetisi“;

| — | sama direktiivi 2008/98 preambuli põhjendus 33, vastavalt millele „[...] määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) [...] kohaldamisel jäävad nimetatud määruse artikli 3 lõikes 5 osutatud segaolmejäätmed segaolmejäätmeteks isegi juhul, kui nende suhtes on kasutatud jäätmetöötlustoimingut, mis ei ole oluliselt muutnud nende omadusi“: |
| --- | --- |

—

sama direktiivi 2008/98 preambuli põhjendus 33, vastavalt millele „[...] määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) [...] kohaldamisel jäävad nimetatud määruse artikli 3 lõikes 5 osutatud segaolmejäätmed segaolmejäätmeteks isegi juhul, kui nende suhtes on kasutatud jäätmetöötlustoimingut, mis ei ole oluliselt muutnud nende omadusi“:

Euroopa jäätmete nimistu (käesoleval juhul kood 19 12 12 – jäätmete taaskasutamistoimingute R1/R12 eesmärgil rajatises mehaanilisel töötlemisel saadud jäätmed) ja vastavad koodid vastuolus [liidu õiguse] sätetega, mis puudutavad selliste jäätmete saadetisi, mis olid enne mehhaanilist töötlemist segaolmejäätmed; ning jaatava vastuse korral, millistel tingimustel ja millises ulatuses;

eelkõige, kas segaolmejäätmete töötlemisel tekkinud jäätmete saadetiste puhul tuleb eelisjärjekorras lähtuda viidatud direktiivi 2008/98 artikli 16 sätetest ja selle põhjendusest 33, milles käsitletakse sõnaselgelt jäätmesaadetisi, või Euroopa jäätmete nimistu klassifikatsioonist;

kui Euroopa Kohus peab seda kohaseks ja tarvilikuks, siis palutakse täpsustada, kas viidatud nimistu on normatiivakt või reguleerib vastupidi pelgalt tehnilist sertifitseerimist, mis soodustab kõigi jäätmete ühtset jälgitavust?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT 2008, L 312, lk 3).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT 2006, L 190, lk 1).

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/13

---

Euroopa Kohtu presidendi teise koja 2. märtsi 2020. aasta määrus (Tribunal d'instance Epinali eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – Cofidis SA versus YU, ZT

(Kohtuasi C-616/18) (1)

(2020/C 304/15)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Teise koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 436, 3.12.2018.

---

Üldkohus

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/14

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – Société generale jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-444/20)

(2020/C 304/16)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Société générale (Pariis, Prantsusmaa), Crédit du Nord (Lille, Prantsusmaa), SG Option Europe (Puteaux, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet, sest ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex-ante-osamaksete arvutamise kord, mis on ette nähtud ühtse kriisilahenduskorra määruses ja delegeeritud määruses, ei vasta krediidiasutuste tegelikule suurusele ega tegelikule riskile. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet, sest ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex-ante-osamaksete arvutamise kord, mis on ette nähtud ühtse kriisilahenduskorra määruses ja delegeeritud määruses, ei vasta krediidiasutuste tegelikule suurusele ega tegelikule riskile.

| 2. | Teine väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet, sest ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex-ante-osamaksete mehhanism, mis on ette nähtud ühtse kriisilahenduskorra määruses ja delegeeritud määruses, põhineb hinnangul, mis kunstlikult halvendab selliste suurte Prantsuse krediidiasutuste nagu hagejate riskiprofiili ja toob seetõttu kaasa osamakse summa, mis on ebaproportsionaalselt suur, arvestades nende krediidiasutustega seotud tegelikku riski. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet, sest ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex-ante-osamaksete mehhanism, mis on ette nähtud ühtse kriisilahenduskorra määruses ja delegeeritud määruses, põhineb hinnangul, mis kunstlikult halvendab selliste suurte Prantsuse krediidiasutuste nagu hagejate riskiprofiili ja toob seetõttu kaasa osamakse summa, mis on ebaproportsionaalselt suur, arvestades nende krediidiasutustega seotud tegelikku riski.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet, sest ühtse kriisilahenduskorra määruses, delegeeritud määruses ja rakendusmääruses kindlaks määratud ex-ante-osamaksete arvutamine ei ole esiteks piisava täpsusega prognoositav ja teiseks ei sõltu see mitte niivõrd krediidiasutuse enda olukorrast ja riskiprofiilist, kuivõrd tema olukorrast võrreldes teiste osamakseid tegevate asutustega. Veel leiavad hagejad, et komisjonil ei oleks tohtinud olla delegeeritud määruse raames riskinäitajate kindlaksmääramise pädevust, sest osamaksete suuruse kindlaksmääramisel on need kriteeriumid eriti keskse ja määrava tähendusega (ELTL artikkel 290). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet, sest ühtse kriisilahenduskorra määruses, delegeeritud määruses ja rakendusmääruses kindlaks määratud ex-ante-osamaksete arvutamine ei ole esiteks piisava täpsusega prognoositav ja teiseks ei sõltu see mitte niivõrd krediidiasutuse enda olukorrast ja riskiprofiilist, kuivõrd tema olukorrast võrreldes teiste osamakseid tegevate asutustega. Veel leiavad hagejad, et komisjonil ei oleks tohtinud olla delegeeritud määruse raames riskinäitajate kindlaksmääramise pädevust, sest osamaksete suuruse kindlaksmääramisel on need kriteeriumid eriti keskse ja määrava tähendusega (ELTL artikkel 290).

| 4. | Neljas väide, et rikutud on hea halduse põhimõtet, sest Ühtne Kriisilahendusnõukogu ei kohaldanud riskifunktsiooni muutuja arvutamisel kõiki delegeeritud määruses ette nähtud riskikriteeriume. Hagejad leiavad, et vaidlustatud otsuses ei ole ka piisavalt selgeid ja täielikke andmeid, et nad saaksid ümber arvutada osamakse summa, mis neil tuleb tasuda, ning see tähendab ka ELTL artikli 296 rikkumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on hea halduse põhimõtet, sest Ühtne Kriisilahendusnõukogu ei kohaldanud riskifunktsiooni muutuja arvutamisel kõiki delegeeritud määruses ette nähtud riskikriteeriume. Hagejad leiavad, et vaidlustatud otsuses ei ole ka piisavalt selgeid ja täielikke andmeid, et nad saaksid ümber arvutada osamakse summa, mis neil tuleb tasuda, ning see tähendab ka ELTL artikli 296 rikkumist.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/15

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – Crédit agricole jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-445/20)

(2020/C 304/17)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Crédit agricole SA (Montrouge, Prantsusmaa) ja 48 teist hagejat (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-444/20: Société générale jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitatud väidetega.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/15

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – Confédération nationale du Crédit mutuel jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-446/20)

(2020/C 304/18)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Confédération nationale du Crédit mutuel (Pariis, Prantsusmaa) ja 25 teist hagejat (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-444/20: Société générale jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitatud väidetega.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/16

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – BNP Paribas versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-447/20)

(2020/C 304/19)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: BNP Paribas (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejat puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejat puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-444/20: Société générale jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitatud väidetega.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/17

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – BPCE jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-448/20)

(2020/C 304/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: BPCE jt (Pariis, Prantsusmaa) ja 44 teist hagejat (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejaid puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalts. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalts.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-444/20: Société générale jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitatud väidetega.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/17

---

8. juulil 2020 esitatud hagi – Banque postale versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-449/20)

(2020/C 304/21)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: La Banque postale (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi ja M. Dalon)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejat puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel hagejat puudutavas osas otsus SRB/ES/2020/24 ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2020. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta;

| — | tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:






  — | ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b; |
| --- | --- | --- |

—

tuvastada ELTL artikli 277 alusel, et järgmised ühtse kriisilahenduskorra määruse, rakendusmääruse ja delegeeritud määruse sätted ei ole kohaldatavad:

—

ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 69 lõige 1, artikli 69 lõige 2, artikli 70 lõige 1 ja artikli 70 lõike 2 punktid a ja b;

| — | delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa; |
| --- | --- |

—

delegeeritud määruse artikli 4 lõige 2, artiklid 6 ja 7 ning I lisa;

| — | rakendusmääruse artikkel 4; |
| --- | --- |

—

rakendusmääruse artikkel 4;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjas T-444/20: Société générale jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitatud väidetega.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/18

---

14. juulil 2020 esitatud hagi – Roxtec versus EUIPO – Wallmax (Oranžile ruudule paigutatud mustade rõngaste kujutis)Z

(Kohtuasi T-455/20)

(2020/C 304/22)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Roxtec AB (Karlskrona, Rootsi) (esindajad: advokaadid J. Olsson ja J. Adamsson)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Wallmax Srl (Milano, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk (Oranžile ruudule paigutatud mustade rõngaste kujutis) – ELi kaubamärk nr 14 784 375

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 20. aprilli 2020. aasta otsus asjas R 2385/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/19

---

22. juulil 2020 esitatud hagi – Industria de Diseño Textil versus EUIPO – Ffauf Italia (ZARA)

(Kohtuasi T-467/20)

(2020/C 304/23)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Industria de Diseño Textil; SA (Artexio, Hispaania) (esindajad: advokaadid G. Marín Raigal ja E. Armero Lavie)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Ffauf Italia SpA (Riese Pio X, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „ZARA“ – registreerimistaotlus nr 89 29952

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 8. mai 2020. aasta otsus asjas R 2040/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles sellega rahuldati vastulause seoses kaupade ja teenuistega klassides 29, 30, 35 ja 43, ning lükata tagasi väide, et kõigi vaidlusaluste kaupade ja teenuste puhul esineb segiajamise tõenäosus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles sellega rahuldati vastulause seoses kaupade ja teenuistega klassides 29, 30, 35 ja 43, ning lükata tagasi väide, et kõigi vaidlusaluste kaupade ja teenuste puhul esineb segiajamise tõenäosus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses;

| — | mõista käesoleva apellatsioonmenetluse kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt asjaoludele menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva apellatsioonmenetluse kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt asjaoludele menetlusse astujalt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõigete 2 ja 3 ning komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 22 lõigete 3 ja 4 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõigete 2 ja 3 ning komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 22 lõigete 3 ja 4 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/20

---

24. juulil 2020 esitatud hagi – LB versus parlament

(Kohtuasi T-468/20)

(2020/C 304/24)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: LB (esindaja: advokaat O. Schmechel)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 2. juuli 2020. aasta otsus hageja teisele teenistuskohale, Euroopa Parlamendi Büroosse Luksemburgis üleviimise kohta alates 1. septembrist 2020; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 2. juuli 2020. aasta otsus hageja teisele teenistuskohale, Euroopa Parlamendi Büroosse Luksemburgis üleviimise kohta alates 1. septembrist 2020;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide: puuduv põhistus






  — | Üleviimisotsus on formaalselt õigusvastane, sest selles puudub põhistus. EL põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 ja ELTL artikli 296 kohaselt oleks põhistus aga hädavajalik olnud, sest hageja huvi selle vastu oli kostja jaoks selgelt äratuntav. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: puuduv põhistus

—

Üleviimisotsus on formaalselt õigusvastane, sest selles puudub põhistus. EL põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 ja ELTL artikli 296 kohaselt oleks põhistus aga hädavajalik olnud, sest hageja huvi selle vastu oli kostja jaoks selgelt äratuntav.

| 2. | Teine väide: otsuses ette nähtud menetluskorra järgimata jätmine






  — | Hagejal oli otsuses ette nähtud menetluskorra kohaselt õigus loobuda töökohast Euroopa Parlamendi Büroos Luksemburgis ja seda ta ka tegi. Üleviimine sellele töökohale ei tulnud seega enam kõne alla. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: otsuses ette nähtud menetluskorra järgimata jätmine

—

Hagejal oli otsuses ette nähtud menetluskorra kohaselt õigus loobuda töökohast Euroopa Parlamendi Büroos Luksemburgis ja seda ta ka tegi. Üleviimine sellele töökohale ei tulnud seega enam kõne alla.

| 3. | Kolmas väide: hoolitsuskohustuse rikkumine. Üleviimine teisele teenistuskohale rikub tööandja hoolitsuskohustust, sest see on vastuolus mitme EL põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusega. Eelkõige rikutaks järgmisi õigusi:






  — | õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artiklid 7 ja 33) ning alaealise tütre õigust säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga (artikkel 24), sest hageja perekond peaks elama eraldi: tütar jääks isaga elama Berliini, hageja peaks üksinda kolima Luksemburgi. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: hoolitsuskohustuse rikkumine. Üleviimine teisele teenistuskohale rikub tööandja hoolitsuskohustust, sest see on vastuolus mitme EL põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusega. Eelkõige rikutaks järgmisi õigusi:

—

õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artiklid 7 ja 33) ning alaealise tütre õigust säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga (artikkel 24), sest hageja perekond peaks elama eraldi: tütar jääks isaga elama Berliini, hageja peaks üksinda kolima Luksemburgi.

| — | õigust võrdsusele seaduse ees (artikkel 20) ja diskrimineerimiskeeldu (artikkel 21). Euroopa Parlamendi Büroo abielus ametnikuna ja alaealise tütre emana, kelle isikuhooldusõigust jagab ta oma abikaasaga, on hagejal mobiilsuskohustus, mille alusel peaks ta viidama üle Luksemburgi. Euroopa Parlamendi Büroo ametnik, kes elab eraldi ja on lahutatud – ning kellel on alaealise lapse isikuhooldusõigus –, on lapse täisealiseks saamiseni mobiilsuskohustusest vabastatud, ilma et selliseks ebavõrdseks kohtlemiseks oleks objektiivset alust. |
| --- | --- |

—

õigust võrdsusele seaduse ees (artikkel 20) ja diskrimineerimiskeeldu (artikkel 21). Euroopa Parlamendi Büroo abielus ametnikuna ja alaealise tütre emana, kelle isikuhooldusõigust jagab ta oma abikaasaga, on hagejal mobiilsuskohustus, mille alusel peaks ta viidama üle Luksemburgi. Euroopa Parlamendi Büroo ametnik, kes elab eraldi ja on lahutatud – ning kellel on alaealise lapse isikuhooldusõigus –, on lapse täisealiseks saamiseni mobiilsuskohustusest vabastatud, ilma et selliseks ebavõrdseks kohtlemiseks oleks objektiivset alust.

| 4. | Neljas väide: teise teenistuskohta üleviimise ebaproportsionaalsus






  — | Hageja ja kostja huvide kaalumist ei toimunud, kuigi kostja oleks olnud selleks kohustatud tulenevalt oma kohustusest järgida hea halduse põhimõtet (EL põhiõiguste harta artikkel 41). |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: teise teenistuskohta üleviimise ebaproportsionaalsus

—

Hageja ja kostja huvide kaalumist ei toimunud, kuigi kostja oleks olnud selleks kohustatud tulenevalt oma kohustusest järgida hea halduse põhimõtet (EL põhiõiguste harta artikkel 41).

| — | Hageja kaitstud huvid on märgatavalt kaalukamad kui kostja huvi üleviimise suhtes. |
| --- | --- |

—

Hageja kaitstud huvid on märgatavalt kaalukamad kui kostja huvi üleviimise suhtes.

| — | Euroopa Parlamendi Büroost Berliinis üleviimine Euroopa Parlamendi Büroosse Luksemburgis ei ole teenistuse huvides. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi Büroost Berliinis üleviimine Euroopa Parlamendi Büroosse Luksemburgis ei ole teenistuse huvides.

| 5. | Viies väide: kaalutlusõiguse väär kasutamine






  — | Kostja ei saa aru, et tal on kaalutlusõigus ja ei ole seda seetõttu kasutanud. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide: kaalutlusõiguse väär kasutamine

—

Kostja ei saa aru, et tal on kaalutlusõigus ja ei ole seda seetõttu kasutanud.

| 6. | Kuues väide: õiguspärase ootuse kaitse põhimõte






  — | Alates hageja ametisse nimetamisest aastal 2001 kuni Euroopa Parlamendi juhatuse 2018. aasta mobiilsusotsuseni kehtis põhimõte, et AST-kategooriasse kuuluvatel ametnikel nagu hageja ei ole mobiilsuskohustust. See põhimõte kehtis alates 1998. aasta mobiilsusotsusest ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi juhatuse 2002. ja 2004. aasta mobiilsusotsustes. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide: õiguspärase ootuse kaitse põhimõte

—

Alates hageja ametisse nimetamisest aastal 2001 kuni Euroopa Parlamendi juhatuse 2018. aasta mobiilsusotsuseni kehtis põhimõte, et AST-kategooriasse kuuluvatel ametnikel nagu hageja ei ole mobiilsuskohustust. See põhimõte kehtis alates 1998. aasta mobiilsusotsusest ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi juhatuse 2002. ja 2004. aasta mobiilsusotsustes.

| — | Hageja õiguspärane ootus sellele, et mobiilsuskohustusest tehtav erand kehtib jätkuvalt, oli kaitstud. Reegli muutmine nõuab seega asjakohast üleminekukorda ja asjakohaseid erandeid. Ette nähtud kolmeaastane üleminekuperiood ei ole asjakohane, sest see ei kaota ära hageja perekonna eraldamist üksteisest. Erand hageja olukorra kohta puudub. |
| --- | --- |

—

Hageja õiguspärane ootus sellele, et mobiilsuskohustusest tehtav erand kehtib jätkuvalt, oli kaitstud. Reegli muutmine nõuab seega asjakohast üleminekukorda ja asjakohaseid erandeid. Ette nähtud kolmeaastane üleminekuperiood ei ole asjakohane, sest see ei kaota ära hageja perekonna eraldamist üksteisest. Erand hageja olukorra kohta puudub.

| 7. | Seitsmes väide: õiguse kaotamine






  — | Kostja kaotas võimaluse anda hagejale mobiilsuskohustusest tulenevalt korraldus vahetada teenistuskohta, sest ta ise on korduvalt teinud sellest kohustusest erandeid AST-kategooriasse kuuluvate ametnike suhtes, millega ta tekitas hagejale mulje, et hageja puhul ei ole teenistuskoha muutust oodata. |
| --- | --- | --- |

7.

Seitsmes väide: õiguse kaotamine

—

Kostja kaotas võimaluse anda hagejale mobiilsuskohustusest tulenevalt korraldus vahetada teenistuskohta, sest ta ise on korduvalt teinud sellest kohustusest erandeid AST-kategooriasse kuuluvate ametnike suhtes, millega ta tekitas hagejale mulje, et hageja puhul ei ole teenistuskoha muutust oodata.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/21

---

28. juulil 2020 esitatud hagi – Bigben Connected versus EUIPO – Forsee Power (FORCE POWER)

(Kohtuasi T-478/20)

(2020/C 304/25)

Hagiavalduse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Bigben Connected (Fretin, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat M. Chaminade)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Forsee Power (Pariis, Prantsusmaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk FORCE POWER – registreerimistaotlus nr 16 541 377

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 25. mai 2020. aasta otsus asjas R 2184/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud, sealhulgas vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPOlt ja teiselt poolelt apellatsioonikoja menetluses. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sealhulgas vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPOlt ja teiselt poolelt apellatsioonikoja menetluses.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/22

---

28. juulil 2020 esitatud hagi – Eurobolt jt versus komisjon

(Kohtuasi T-479/20)

(2020/C 304/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Eurobolt BV (‘s-Heerenberg, Madalmaad), Fabory Nederland BV (Tilburg, Madalmaad), ASF Fischer BV (Lelystad, Madalmaad), Stafa Group BV (Maarheeze, Madalmaad) (esindajad: advokaadid S. De Knop, B. Natens ja A. Willems)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada komisjoni 30. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/611, millega kehtestatakse uuesti teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (1); ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 30. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/611, millega kehtestatakse uuesti teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (1); ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et olulise menetlusnõude tagasiulatuva „parandamisega“ rikub määrus (EL) 2020/611 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 266 ja 264 ning tõhusa õiguskaitse põhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et olulise menetlusnõude tagasiulatuva „parandamisega“ rikub määrus (EL) 2020/611 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 266 ja 264 ning tõhusa õiguskaitse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et kuna määrusel (EL) 2020/611 puudub kehtiv õiguslik alus, rikub see määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) artikli 13 lõiget 1, Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning hea halduse põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kuna määrusel (EL) 2020/611 puudub kehtiv õiguslik alus, rikub see määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) artikli 13 lõiget 1, Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning hea halduse põhimõtet.

| 3. | Kolmas väide, et keelates tagasimaksmise ja kohustades sisse nõudma tagasimakstud dumpinguvastast tollimaksu, rikub määrus (EL) 2020/611 ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 2. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et keelates tagasimaksmise ja kohustades sisse nõudma tagasimakstud dumpinguvastast tollimaksu, rikub määrus (EL) 2020/611 ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 2.

---

(1)  ELT 2020, L 141, lk 1.

(2)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009, L 343, lk 51).

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/23

---

28. juulil 2020 esitatud hagi – Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry versus komisjon

(Kohtuasi T-480/20)

(2020/C 304/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE (Ain Sukhna, Egiptus), Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (Ain Sukhna) (esindajad: advokaadid B. Servais ja V. Crochet)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada hagejaid puudutavas osas komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (1) ning muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes. |
| --- | --- |

—

tühistada hagejaid puudutavas osas komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (1) ning muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt ja kõikidelt menetlusse astujatelt, kellele võidakse anda luba astuda menetlusse komisjoni nõuete toetuseks. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt ja kõikidelt menetlusse astujatelt, kellele võidakse anda luba astuda menetlusse komisjoni nõuete toetuseks.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjoni metoodika hagejate subsiidiumimarginaali arvutamiseks rikub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (2), artikli 1 lõiget 1, artikli 5 lõiget 1, artiklit 6, artikli 12 lõike 1 punkti c ja artikli 24 lõiget 1. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjoni metoodika hagejate subsiidiumimarginaali arvutamiseks rikub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (2), artikli 1 lõiget 1, artikli 5 lõiget 1, artiklit 6, artikli 12 lõike 1 punkti c ja artikli 24 lõiget 1.

| 2. | Teine väide, et komisjoni otsus tasakaalustada Hiina avalik-õiguslike üksuste antud rahaline toetus rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 2 punkte a ja b, artikli 3 lõike 1 punkti a ning artikli 4 lõikeid 2 ja 3. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjoni otsus tasakaalustada Hiina avalik-õiguslike üksuste antud rahaline toetus rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 2 punkte a ja b, artikli 3 lõike 1 punkti a ning artikli 4 lõikeid 2 ja 3.

| 3. | Kolmas väide, et komisjoni otsus, mis puudutab Jushi’le maa andmist rikub hagejate kaitseõigust ja määruse (EL) 2016/1037 artiklit 30 ning alusmääruse artikli 3 lõiget 2, artiklit 5 ja artikli 6 punkti d. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjoni otsus, mis puudutab Jushi’le maa andmist rikub hagejate kaitseõigust ja määruse (EL) 2016/1037 artiklit 30 ning alusmääruse artikli 3 lõiget 2, artiklit 5 ja artikli 6 punkti d.

| 4. | Neljas väide, et komisjoni otsus tasakaalustada Jushi’le imporditud seadmete tollimaksu vähendamine rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 5. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjoni otsus tasakaalustada Jushi’le imporditud seadmete tollimaksu vähendamine rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 5.

| 5. | Viies väide, et komisjoni otsus tasakaalustada valuutakursi vahede maksustamislahendus rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 lõike 2 punkti c. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjoni otsus tasakaalustada valuutakursi vahede maksustamislahendus rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 lõike 2 punkti c.

| 6. | Kuues väide, et komisjoni metoodika hindade allalöömise marginaalide kindlaksmääramiseks hagejate suhtes rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 1 lõiget 1, artikli 2 lõiget d ning artikli 8 lõikeid 1, 2 ja 5. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et komisjoni metoodika hindade allalöömise marginaalide kindlaksmääramiseks hagejate suhtes rikub määruse (EL) 2016/1037 artikli 1 lõiget 1, artikli 2 lõiget d ning artikli 8 lõikeid 1, 2 ja 5.

---

(1)  ELT 2020, L 189, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (kodifitseeritud) (ELT 2016, L 176, lk 55).

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/24

---

31. juulil 2020 esitatud hagi – Magnetec versus EUIPO (CoolTUBE)

(Kohtuasi T-481/20)

(2020/C 304/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Magnetec – Gesellschaft für Magnettechnologie mbH (Langenselbold, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Kloth, R. Briske ja D. Habel)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „CoolTUBE“ – registreerimistaotlus nr 18 022 606

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 15. mai 2020. aasta otsus asjas R 1755/2019-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/25

---

3. augustil 2020 esitatud hagi – SATSE versus komisjon

(Kohtuasi T-484/20)

(2020/C 304/29)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Sindicato de Enfermería SATSE (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat M. Sesmero González)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

| — | Hageja palub Üldkohtul tühistada Euroopa Liidu Teatajas 4. juunil 2020 avaldatud komisjoni 3. juuni 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/739, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ III lisa seoses SARS-CoV-2 lisamisega teadaolevalt inimesi nakatavate bioloogiliste mõjurite loendisse ja muudetakse komisjoni direktiivi (EL) 2019/1833 (ELT 175, lk 11). |
| --- | --- |

—

Hageja palub Üldkohtul tühistada Euroopa Liidu Teatajas 4. juunil 2020 avaldatud komisjoni 3. juuni 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/739, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/54/EÜ III lisa seoses SARS-CoV-2 lisamisega teadaolevalt inimesi nakatavate bioloogiliste mõjurite loendisse ja muudetakse komisjoni direktiivi (EL) 2019/1833 (ELT 175, lk 11).

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on direktiivi 2000/54/EÜ artikleid 2 ja 18 ning III lisa.






  — | Hageja väidab selle kohta, et bioloogilise mõjuri SARS-CoV-2 vastu puudub tõhus ravi või profülaktika; asjaolu, et tegemist on väga kergesti nakkava viirusega ja et see muteerub ning et seega tekitab see töötajate seas kõrge levimise ohu, ja asjaolu, et koroonaviirus SARS-CoV-2 tekitab patoloogiaid ja raskeid sümptomeid, mis võivad tuua kaasa inimesele raskeid haiguseid, kujutades endast töötajate jaoks tõsist ohtu. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on direktiivi 2000/54/EÜ artikleid 2 ja 18 ning III lisa.

—

Hageja väidab selle kohta, et bioloogilise mõjuri SARS-CoV-2 vastu puudub tõhus ravi või profülaktika; asjaolu, et tegemist on väga kergesti nakkava viirusega ja et see muteerub ning et seega tekitab see töötajate seas kõrge levimise ohu, ja asjaolu, et koroonaviirus SARS-CoV-2 tekitab patoloogiaid ja raskeid sümptomeid, mis võivad tuua kaasa inimesele raskeid haiguseid, kujutades endast töötajate jaoks tõsist ohtu.

| 2. | Teine väide, et rikutud on olulisi vorminõudeid, kuna bioloogilise mõjuri SARS-CoV-2 klassifitseerimist 3. rühma ei ole põhjendatud.






  — | Hageja väidab selle kohta, et kuigi komisjon möönab vaktsiini ja tõhusa ravi puudumist ja hoolimata direktiivi 2000/54/EÜ artiklis 2 sätestatust, klassifitseeriti SARS-CoV-2 4. rühma asemel 3. rühma. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on olulisi vorminõudeid, kuna bioloogilise mõjuri SARS-CoV-2 klassifitseerimist 3. rühma ei ole põhjendatud.

—

Hageja väidab selle kohta, et kuigi komisjon möönab vaktsiini ja tõhusa ravi puudumist ja hoolimata direktiivi 2000/54/EÜ artiklis 2 sätestatust, klassifitseeriti SARS-CoV-2 4. rühma asemel 3. rühma.

---

| 14.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 304/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 304/25

---

5. augustil 2020 esitatud hagi – Junqueras i Vies versus parlament

(Kohtuasi T-485/20)

(2020/C 304/30)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Oriol Junqueras i Vies (Sant Joan de Vilatorrada, Hispaania) (esindaja: advokaat A. Van den Eynde Adroer)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul tühistada Euroopa Parlamendi – Finantsküsimuste peadirektoraat – parlamendiliikmete rahaliste ja sotsiaalsete õiguste direktoraat – ostus, mis on teatavaks tehtud Didier Klethi 7. mai 2020. aasta kirjas ning milles on tuvastatud, et Euroopa Parlamendi liikme Oriol Junqueras i Viase töötasu saab vastavalt Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artiklile 10 maksta ainult ajavahemiku 25. september 2019 kuni 2. jaanuar 2020 eest, ning mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi põhjenduseks kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud Euroopa Kohtu suurkoja 19. detsembri 2019. aasta otsust eelotsusetaotluse asjas C-502/19, Junqueras Vies, kuivõrd selles tunnustatakse O. Junquerase Euroopa Parlamendi liikme staatust alates 13. juunist 2019, nii et nimetatud kohtuotsust kohaldades ei kontrollita, kas esineb 1976. aasta akti otseste ja üldiste Euroopa Parlamendi valimiste kohta (EÜT 1976, L 278, lk 5) artikli 7 lõikes 2 sätestatud huvide konflikt. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud Euroopa Kohtu suurkoja 19. detsembri 2019. aasta otsust eelotsusetaotluse asjas C-502/19, Junqueras Vies, kuivõrd selles tunnustatakse O. Junquerase Euroopa Parlamendi liikme staatust alates 13. juunist 2019, nii et nimetatud kohtuotsust kohaldades ei kontrollita, kas esineb 1976. aasta akti otseste ja üldiste Euroopa Parlamendi valimiste kohta (EÜT 1976, L 278, lk 5) artikli 7 lõikes 2 sätestatud huvide konflikt.

| 2. | Teine väide, et konkreetsel juhul on 1976. aasta akti Euroopa Parlamendi valimiste kohta artikli 7 lõiget 2 vaja tõlgendada, kuivõrd, arvestades parlamendi tegevusetust O. Junquerase immuniteedi kaitsel, oli viimasel materiaalselt ja füüsiliselt ning tema tahte vastaselt takistatud loobumine oma Congreso de los Diputados (Hispaania Saadikute Kongress) liikme staatusest ning Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täiel määral täitma asumine. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et konkreetsel juhul on 1976. aasta akti Euroopa Parlamendi valimiste kohta artikli 7 lõiget 2 vaja tõlgendada, kuivõrd, arvestades parlamendi tegevusetust O. Junquerase immuniteedi kaitsel, oli viimasel materiaalselt ja füüsiliselt ning tema tahte vastaselt takistatud loobumine oma Congreso de los Diputados (Hispaania Saadikute Kongress) liikme staatusest ning Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täiel määral täitma asumine.

| 3. | Kolmas väide, et kuna konkreetsel juhul on 1976. aasta akti Euroopa Parlamendi valimiste kohta artikli 7 lõiget 2 vaja tõlgendada materiaalselt ja mitte formaaselt, kuna huvide konflikti esinemise materiaalsed tingimused ei olnud täidetud, kuivõrd O. Junquerasel oli igal ajal oht jääda ilma Congreso de los Diputados (Hispaania Saadikute Kongress) liikme staatusest ning sellega seotud kõikidest õigustest ja kohustustest, lisaks sellele hoiti teda tema tahte vastaselt nimetatud staatuses, takistades tal nimetatud staatusest loobuda, et asuda täiel määral täitma oma Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kuna konkreetsel juhul on 1976. aasta akti Euroopa Parlamendi valimiste kohta artikli 7 lõiget 2 vaja tõlgendada materiaalselt ja mitte formaaselt, kuna huvide konflikti esinemise materiaalsed tingimused ei olnud täidetud, kuivõrd O. Junquerasel oli igal ajal oht jääda ilma Congreso de los Diputados (Hispaania Saadikute Kongress) liikme staatusest ning sellega seotud kõikidest õigustest ja kohustustest, lisaks sellele hoiti teda tema tahte vastaselt nimetatud staatuses, takistades tal nimetatud staatusest loobuda, et asuda täiel määral täitma oma Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid.

---