# Europeiska unionens C 321/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 321 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången29 september 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 321

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången29 september 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 321/01 | Tillkännagivande från kommissionen om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för återhämtning och resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 321/01

Tillkännagivande från kommissionen om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för återhämtning och resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 321/02 | Eurons växelkurs — 28 september 2020 | 36 |
| 2020/C 321/03 | Tillbakadragande av kommissionens förslag | 37 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 321/02

Eurons växelkurs — 28 september 2020

36

2020/C 321/03

Tillbakadragande av kommissionens förslag

37

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 321/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 41 |
| 2020/C 321/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9695 – LVMH/Tiffany) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 321/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9946 – MSI/Altice/Lightpath) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 321/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9929 – EDP/Viesgo) (
  1
  ) | 45 |
| 2020/C 321/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9965 – ECP ControlCo/First Sentier Investors/Terra-Gen Power Holdings II) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 46 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 321/09 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 47 |
| 2020/C 321/10 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 58 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 321/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

41

2020/C 321/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9695 – LVMH/Tiffany) (
  1
  )

1

43

2020/C 321/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9946 – MSI/Altice/Lightpath) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

44

2020/C 321/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9929 – EDP/Viesgo) (
  1
  )

1

45

2020/C 321/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9965 – ECP ControlCo/First Sentier Investors/Terra-Gen Power Holdings II) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

46

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 321/09

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

47

2020/C 321/10

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/1

---

TILLKÄNNAGIVANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för återhämtning och resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter

(2020/C 321/01)

Kommissionens förslag om ett bankreformpaket från november 2016 antogs av Europaparlamentet och rådet den 20 maj 2019 och offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 7 juni 2019. Paketet omfattar bland annat ändringar av unionens ram för resolution av banker genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 (1) om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (2) (direktivet om återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag – BRRD) och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 (3) om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (4) (förordningen om en gemensam resolutionsmekanism –SRMR). Genom reformen genomförs en villkorsförteckning för total förlustabsorberingskapacitet (TLAC-standarden) för globala systemviktiga banker i unionen. TLAC-standarden antogs av rådet för finansiell stabilitet i november 2015 och förstärker tillämpningen av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på alla banker. Syftet med den reviderade ramen är att på ett bättre sätt säkerställa att bankernas förlustabsorbering och rekapitalisering sker via privata medel när banker får finansiella svårigheter och försätts i resolution.

Enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/879 ska medlemsstaterna införliva direktivets bestämmelser i sin nationella lagstiftning senast den 28 december 2020. För att underlätta ett snabbt, enhetligt och korrekt införlivande lämnar kommissionen i bilagan till detta tillkännagivande svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter vad gäller tolkningen av vissa bestämmelser i BRRD och dessa bestämmelsers samband med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 om en gemensam resolutionsmekanism (5) (CRR, kapitalkravsförordningen) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (6) (CRD, kapitalkravsdirektivet).

Mot bakgrund av detta antar kommissionen i detta tillkännagivande svar vad gäller följande rättsakter:

| — | Direktiv (EU) 2014/59/EU (BRRD), i dess lydelse enligt direktiv (EU) 2019/879. |
| --- | --- |

—

Direktiv (EU) 2014/59/EU (BRRD), i dess lydelse enligt direktiv (EU) 2019/879.

| — | Förordning (EU) nr 806/2014 (SRMR), i dess lydelse enligt förordning (EU) 2019/877. |
| --- | --- |

—

Förordning (EU) nr 806/2014 (SRMR), i dess lydelse enligt förordning (EU) 2019/877.

| — | Förordning (EU) nr 575/2013 (CRR), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (7). |
| --- | --- |

—

Förordning (EU) nr 575/2013 (CRR), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (7).

| — | Direktiv 2013/36/EU (CRD, kapitalkravsdirektivet), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (8). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2013/36/EU (CRD, kapitalkravsdirektivet), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (8).

I tillkännagivandet förtydligas de bestämmelser som redan finns i den tillämpliga lagstiftningen. Det utvidgar inte på något sätt de rättigheter och skyldigheter som följer av denna lagstiftning och inför inte heller några ytterligare krav på de berörda aktörerna och behöriga myndigheterna. Detta tillkännagivande är endast avsett att hjälpa medlemsstaternas myndigheter att införliva och genomföra de berörda rättsliga bestämmelserna i sin nationella lagstiftning. Endast Europeiska unionens domstol har behörighet att avgöra hur unionsrätten ska tolkas. De synpunkter som uttrycks i tillkännagivandet har inte företräde framför den ståndpunkt som Europeiska kommissionen kan komma att inta i unionens eller nationella domstolar.

Kommissionen kommer dessutom att anta ett meddelande med svar på de frågor som den har fått från de europeiska tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 16b.5 i förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010. I detta meddelande kommer kommissionen att klargöra vissa bestämmelser i BRRD som den har fått frågor om från Europeiska bankmyndigheten.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och om direktiv 98/26/EG (EUT L 150, 7.6.2019, s. 296).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet (EUT L 150, 7.6.2019, s. 226).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information, samt av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 150, 7.6.2019, s. 1).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

---

BILAGA

Förteckning över förkortningar

AIF-förvaltare – förvaltare av alternativa investeringsfonder.

BRRD – Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2014/59/EU (1), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 (2).

BRRD I – Direktiv (EU) 2014/59/EU, utan ändringar.

Kombinerat buffertkrav – kombinerat buffertkrav enligt definitionen i artikel 128.6 i kapitalkravsdirektivet.

CRD (kapitalkravsdirektivet) – Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (4).

CRR (kapitalkravsförordningen) – Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (5), i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 (6).

Esma – Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

Externt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder – minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder för resolutionsenheter i den mening som avses i artikel 45e i BRRD.

Internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder – minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder för dotterföretag till en resolutionsenhet eller till en enhet i ett tredjeland men som själva inte utgör resolutionsenheter i den mening som avses i artikel 45f i BRRD.

Högsta utdelningsbara belopp – avser minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder i den mening som avses i artikel 16a i BRRD.

Mifid – Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (7).

SFD – Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG (8).

SRB – Gemensamma resolutionsnämnden.

SRM – Gemensam rekonstruktionsmekanism.

SRMR – Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (9), i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 (10).

SRMR I – Förordning (EU) nr 806/2014, utan ändringar.

TLAC –total förlustabsorberingskapacitet.

TLAC-minimikrav – harmoniserad miniminivå enligt TLAC-standarden för globala systemviktiga institut i den mening som avses i artikel 92a och 92b i CRR samt artikel 45d.1 a och 45d.2 a i BRRD.

TLAC-standard – villkorsförteckning för total förlustabsorberingskapacitet som offentliggjordes av rådet för finansiell stabilitet i november 2015.

Toppnivåbanker – resolutionsenheter i resolutionsgrupper som har tillgångar överstigande 100 miljarder EUR i den mening som avses i artikel 45c.5 i BRRD.

Fondföretag – företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper.

Om inget annat anges avser alla hänvisningar till artiklar i denna bilaga hänvisningar till artiklar i BRRD.

A.   FRÅGOR OM BEFOGENHET ATT FÖRBJUDA VISSA UTDELNINGAR ENLIGT ARTIKEL 16A I BRRD

1.   Fråga (artikel 16a)

Enligt artikel 16a i BRRD har resolutionsmyndigheterna befogenhet att förbjuda vissa utdelningar om en enhet bryter mot bestämmelserna i det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Artikel 141 i CRD innehåller likaså bestämmelser om de behöriga myndigheternas befogenheter att förbjuda vissa utdelningar om en enhet bryter mot det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver kapitalbaskraven. Dessa befogenheter ges till två olika myndigheter, men sambandet mellan befogenheterna har inte preciserats. Ordningsföljden för att tillämpa dessa två befogenheter om en enhet bryter mot båda kraven anges varken i CRD eller i BRRD. Innebär detta att den nationella lagstiftningen har flexibilitet i detta avseende?

Svar

Villkoren för resolutionsmyndigheternas utövande av befogenheten att förbjuda en enhet att dela ut mer än det högsta utdelningsbara beloppet, dvs. befogenheten att begränsa vissa utdelningar, anges i artikel 16a.1 i BRRD. Enligt den artikeln aktiveras befogenheten om en enhet befinner sig i en situation där den uppfyller det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver de kapitalbaskrav som avses i artikel 141a.1 a, b och c i CRD, men inte uppfyller det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver de villkor som avses i artikel 45c och 45d i BRRD (dvs. minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder).

Det innebär att om en enhet inte uppfyller sitt kombinerade buffertkrav när den beaktas utöver de relevanta kapitalbaskraven, befinner den sig inte i den situation som avses i artikel 16a.1, trots att den kanske inte heller uppfyller det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Detta innebär i sin tur att artikel 141 i CRD endast är tillämplig i detta fall och att enheten automatiskt måste begränsa vissa utdelningar enligt bestämmelserna i den artikeln. Resolutionsmyndigheternas befogenheter att begränsa vissa utdelningar enligt artikel 16a i BRRD aktiveras endast om enheten uppfyller det kombinerade buffertkravet och de relevanta kapitalbaskraven, men inte det kombinerade buffertkravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

Detta betyder i slutändan att artikel 141 i CRD inte kan tillämpas samtidigt med artikel 16a i BRRD.

2.   Fråga (artikel 16a)

Är det korrekt att det i och med artikel 16a i BRRD införs två faser för resolutionsmyndighetens beslut att förbjuda en enhet att dela ut mer än det högsta utdelningsbara beloppet:

| — | under de första nio månaderna efter det att enheten har lämnat en underrättelse finns det inget krav på att fastställa det högsta utbetalningsbara beloppet och resolutionsmyndigheten bedömer varje månad om den ska utöva befogenheten, och |
| --- | --- |

—

under de första nio månaderna efter det att enheten har lämnat en underrättelse finns det inget krav på att fastställa det högsta utbetalningsbara beloppet och resolutionsmyndigheten bedömer varje månad om den ska utöva befogenheten, och

| — | nio månader efter det att enheten har lämnat en underrättelse – ska resolutionsmyndigheten utöva befogenheten att förbjuda utdelningar utöver det högsta utbetalningsbara beloppet, utom om resolutionsmyndigheten finner, efter en bedömning, att minst två av villkoren i artikel 16a.3 i BRRD är uppfyllda? |
| --- | --- |

—

nio månader efter det att enheten har lämnat en underrättelse – ska resolutionsmyndigheten utöva befogenheten att förbjuda utdelningar utöver det högsta utbetalningsbara beloppet, utom om resolutionsmyndigheten finner, efter en bedömning, att minst två av villkoren i artikel 16a.3 i BRRD är uppfyllda?

Svar

Resolutionsmyndigheternas befogenhet att begränsa vissa utdelningar för enheter enligt artikel 16a.1 i BRRD aktiveras endast när enheten uppfyller det kombinerade buffertkravet i kombination med de relevanta baskapitalkraven, men inte i kombination med minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, dvs. inte på grund av en överträdelse av det kombinerade buffertkravet som specifikt gäller minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Befogenheten är skönsmässig. Den skönsmässiga bedömningens omfattning beror på tidpunkten för överträdelsen av det kombinerade buffertkravet, enligt artikel 16a.2 och 16a.3 i BRRD. Under de första nio månaderna efter det att en underrättelse om överträdelsen lämnats av enheten ska resolutionsmyndigheten, utan onödigt dröjsmål efter mottagandet av underrättelsen, och därefter åtminstone varje månad, bedöma huruvida den ska utöva befogenheten eller ej, genom att beakta de aspekter som avses i artikel 16a.2 i BRRD. Efter nio månader ska resolutionsmyndigheten utöva befogenheten om inte minst två av de villkor som avses i artikel 16a.3 i BRRD är uppfyllda.

3.   Fråga (artikel 16a.3)

Enligt artikel 16a.3 ska resolutionsmyndigheten, efter samråd med behörig myndighet, utöva den befogenhet som avses i artikel 16a.1 utom i de fall där resolutionsmyndigheten baserat på sin bedömning finner att minst två av de villkor som fastställs i punkt 3 är uppfyllda

Är det korrekt att resolutionsmyndigheten när den bedömer villkoren enligt artikel 16a.3 ska samråda med andra myndigheter (t.ex. den behöriga myndigheten, makrotillsynsmyndigheten med ansvar för finansiell stabilitet)?

Svar

Artikel 16a.3 innebär i sig att resolutionsmyndigheten ska samråda med den behöriga myndigheten i samband med sin bedömning av de villkor som avses i första stycket i den artikeln.

Enligt artikel 16a.3 första stycket ska resolutionsmyndigheten samråda med den behöriga myndigheten innan den utövar sin befogenhet att förbjuda enheter att dela ut mer än högsta utdelningsbara belopp. Enligt artikel 16a.3 andra stycket ska resolutionsmyndigheten underrätta den behöriga myndigheten om sitt beslut att inte utöva befogenheten och ska lämna en skriftlig förklaring till sin bedömning.

I det första fallet är resolutionsmyndigheten uttryckligen skyldig att samråda med den behöriga myndigheten om det faktum att villkoren i artikel 16a.1 för att resolutionsmyndigheten inte ska utöva sin befogenhet inte är uppfyllda. I det andra fallet är resolutionsmyndigheten skyldig att underrätta den behöriga myndigheten och lämna en skriftlig förklaring till sin bedömning att villkoren i artikel 16a.3 för att resolutionsmyndigheten inte ska utöva sin befogenhet är uppfyllda.

BRRD kräver inte men förhindrar inte heller resolutionsmyndigheterna att samråda med eller underrätta andra myndigheter (t.ex. utsedda makrotillsynsmyndigheter).

4.   Fråga om CRR (artikel 92.1 a), CRD (artikel 141 c) och BRRD (artikel 16a)

Artikel 92.1 a i CRR föreskriver följande: ”Primärkapital som används för att uppfylla kravet på bruttosoliditetsbuffert får inte användas för att uppfylla något av de bruttosoliditetsbaserade krav som anges i denna förordning och i direktiv 2013/36/EU, om så inte uttryckligen anges i dessa.”

Är instituten skyldiga att samtidigt uppfylla kraven på bruttosoliditetsgrad i artikel 92.1 a i CRR och det icke-riskbaserade TLAC-minimikravet samt externa och interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder?

Svar

Enligt en kombinerad läsning av BRRD (artikel 16a.1) och CRD (artikel 128 fjärde stycket) ska det kombinerade buffertkravet endast tillämpas utöver de riskbaserade inslagen i de krav som fastställs i artikel 92a och 92b i CRR och i artikel 45c och 45d i BRRD (dvs. TLAC-minimikrav och externt och internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder).

Enligt artikel 16a i BRRD ges resolutionsmyndigheterna befogenhet att förbjuda utdelningar av mer än det högsta utdelningsbara beloppet endast när det berörda institutet inte uppfyller det kombinerade buffertkravet när den beaktas utöver minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, beräknat på grundval av totalt riskvägt exponeringsbelopp (se även skäl 24 i direktiv (EU) 2019/879).

Vad gäller förhållandet mellan det kombinerade buffertkravet och det riskbaserade TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, anges det tydligt i både BRRD och CRD att i) kärnprimärkapital som används mot efterlevnad av TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder inte kan användas för att uppfylla det kombinerade buffertkravet, och ii) om institutet bryter mot det kombinerade buffertkravet när det beaktas i kombination med det riskbaserade TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, har resolutionsmyndigheterna befogenhet att förbjuda utdelningar av mer än det högsta utdelningsbara beloppet.

Det finns däremot inga parallella bestämmelser vad gäller förhållandet mellan buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden enligt artikel 92.1 a i CRR och det icke-riskbaserade TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Enligt artikel 141 c i CRD anses buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden enligt artikel 92.1 a i CRR inte vara uppfyllt endast i en situation där institutet inte har tillräckligt med kärnprimärkapital för att samtidigt uppfylla bufferten och kraven i artikel 92.1 d i CRR och i artikel 104.1 a i CRD. Varken CRD eller BRRD innehåller någon hänvisning till att buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden ska vara uppfyllt samtidigt med de icke-riskbaserade inslagen i TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Enligt artikel 141b i CRD införs endast automatiska utdelningsrestriktioner för utdelningar över högsta utdelningsbara belopp med avseende på bruttosoliditetsgraden om institutet inte uppfyller buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden enligt artikel 141 c i CRD. Det finns ingen bestämmelse i BRRD som återspeglar artikel 16a för buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden, vilket innebär att resolutionsmyndigheten inte har befogenhet att begränsa utdelningar när buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden inte är uppfyllt när det beaktas i kombination med minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, beräknat på grundval av det totala exponeringsmåttet.

Artikel 92.1 a andra stycket i CRR kan därför inte tolkas som att den förhindrar dubbelräkning av kärnprimärkapital för att uppfylla buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden, TLAC-minimikravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, beräknade på grundval av det totala exponeringsmåttet. Unionsrätten omfattar alltid uttryckligen i) situationer där dubbelräkning av kapital för att uppfylla buffertkravet och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder inte är tillåten, och ii) följderna av överträdelser av buffertkravet när det beaktas i kombination med minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Ingen av dessa situationer är aktuella för buffertkravet avseende bruttosoliditetsgraden.

B.   FRÅGOR OM BEFOGENHETER FÖR ATT TILLFÄLLIGT UPPHÄVA BETALNINGS- ELLER LEVERANSSKYLDIGHETER ENLIGT ARTIKLARNA 33A OCH 69

5.   Fråga (artikel 33a)

Enligt artikel 33a i BRRD har resolutionsmyndigheterna befogenhet att tillfälligt upphäva vissa skyldigheter när det har fastställts att ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera (inställning av betalningar). Enligt artikel 33a.3 i BRRD får medlemsstaterna föreskriva att resolutionsmyndigheterna ska säkerställa att insättare får tillgång till en lämplig summa per dag. Inom ramen för den gemensamma resolutionsmekanismen bör befogenheten avseende inställning av betalningar för institut som omfattas av Gemensamma resolutionsnämndens behörighet utövas av de nationella resolutionsmyndigheterna så att de kan genomföra alla beslut som nämnden riktar till dem (artikel 29 i SRMR).

För att införliva bestämmelsen om en lämplig summa per dag enligt artikel 33a.3 i BRRD, skulle det vara korrekt att den nationella resolutionsmyndigheten, för institut som omfattas av Gemensamma resolutionsnämndens behörighet, får bevilja denna dagliga summa när och i den utsträckning som nämnden kräver?

Svar

Befogenheten att genomdriva moratorier ges till de nationella resolutionsmyndigheterna, även inom ramen för bankunionen. De nationella resolutionsmyndigheterna bör utöva denna befogenhet i den form som den beviljas i den nationella lagstiftningen som införlivar BRRD och enligt de villkor som fastställs i den nationella rätten. Detta återspeglas i artikel 29.1 andra stycket i SRMR.

Beroende på hur artikel 33a i BRRD införlivas i den nationella lagstiftningen kan befogenheten att bevilja en daglig summa och bestämmelser om hur den summan ska beräknas anges mer exakt direkt i den nationella införlivandelagstiftningen eller så kan den nationella lagstiftningen föreskriva kriterier för att de nationella resolutionsmyndigheterna utformar denna befogenhet. Dessa aspekter ska i alla händelser fastställas av den nationella lagstiftaren när artikel 33a i BRRD införlivas. Den nationella resolutionsmyndigheten ska uppfylla dessa kriterier när den utövar befogenheten.

Det är inte nödvändigt att hänvisa till Gemensamma resolutionsnämnden inom ramen för införlivandet av denna bestämmelse, eftersom nämndens roll härrör från artikel 29 i SRMR, som är direkt tillämplig.

Samordning med nämnden är dock att rekommendera när dessa befogenheter utövas för att säkerställa fullständig överensstämmelse mellan nämndens anvisningar och de befogenheter som den nationella resolutionsmyndigheten beviljas enligt den nationella införlivandelagstiftningen. Detta bör underlätta ett smidigt genomförande av de åtgärder som vidtas inom ramen för avvecklingsordningen.

6.   Fråga (artikel 33a.3)

Vilka instrument, aspekter eller kriterier bör tillämpas för att fastställa en lämplig summa per dag som insättarna bör ha tillgång till? I detta avseende kan en summa som täcker en minsta daglig levnadskostnad anges i den nationella införlivandelagstiftningen. Summan bör dessutom vara obligatorisk för resolutionsmyndigheten när den beslutar att tillåta tillgång till en lämplig summa.

Bör det vara resolutionsmyndighetens ansvar att fastställa denna summa från fall till fall, eller bör det vara den nationella lagstiftaren som fastställer en lämplig nivå?

Vilka andra relevanta indikatorer bör beaktas i detta sammanhang?

Svar

När medlemsstaterna införlivar artikel 33 ges de stort handlingsutrymme för att fastställa relevanta kriterier för beräkningen av den dagliga summan och hur den ska tillämpas.

7.   Fråga (artiklarna 33a.3 och 69.5)

När det gäller den ”lämpliga summa par dag” som avses i artiklarna 33a.3 och 69.5, är det medlagstiftarens avsikt att medlemsstaterna ska fastställa denna summa i den nationella införlivandelagstiftningen eller finns det flexibilitet för resolutionsmyndigheten att fatta beslut från fall till fall?

Svar

Bestämmelsen är inte specifik i detta avseende och ger medlemsstaterna flexibilitet att besluta hur de vill införliva den. En del medlemsstater kanske vill fastställa en fast daglig summa direkt i lagen eller föreskriva kriterier för hur den ska beräknas, medan andra kanske vill anförtro resolutionsmyndigheten ansvaret att fastställa summan.

8.   Fråga (artikel 33a.5)

Artikel 33a.5 klargör inte vilka konkreta skyldigheter som artikeln medför för resolutionsmyndigheterna. Det är oklart hur myndigheten ska kunna visa att den har beaktat ”befintliga nationella regler samt tillsynsbefogenheter och rättsliga befogenheter”, strävat efter att ”skydda borgenärernas rättigheter och likabehandling av borgenärer i normala insolvensförfaranden” och tagit hänsyn till ”möjligheten att tillämpa nationella insolvensförfaranden på institutet eller enheten”. Har kommissionen övervägt några konkreta åtgärder som kan behöva vidtas för att tillämpa denna bestämmelse?

Svar

Syftet med denna bestämmelse är att ge vissa garantier för att säkerställa att de omfattande moratoriebefogenheter som resolutionsmyndigheterna beviljas utövas på korrekt sätt.

Ordalydelsen i artikel 33a.5 avser den omständigheten att moratoriebefogenheten enligt artikel 33a kan utövas vid den tidpunkt då ett institut förklarar att det fallerar eller sannolikt kommer att fallera, men att det vid den tidpunkten kanske inte har fastställts att en resolutionsåtgärd är nödvändig av hänsyn till allmänintresset i enlighet med artikel 32.1 c. Det kan därför hända att resolutionsmyndigheten, efter det att moratoriet har antagits, drar slutsatsen att det inte föreligger ett allmänintresse och att nationella insolvensförfaranden är tillämpliga. I vissa medlemsstater medför inte dessa förfaranden att institutet omedelbart måste upphöra med sin verksamhet och dess tillgångar likvideras, utan att institutet får fortsätta med verksamheten. Dessa förfaranden hanteras av en annan myndighet än resolutionsmyndigheten.

De villkor som fastställs i denna bestämmelse syftar till att säkerställa att de två myndigheterna samordnar och eventuellt enas om att en inställning av betalningar är lämplig med tanke på de aktuella omständigheterna. I detta avseende är syftet med ordalydelsen att säkerställa att resolutionsmyndigheten överväger moratoriets eventuella inverkan på olika kategorier av borgenärer och deras anspråk, exempelvis för att undvika att moratoriet tillämpas på vissa borgenärer men inte på andra, vilket skulle ge upphov till en diskriminerande behandling under insolvensförfarandet.

9.   Fråga (artikel 33a.11)

Artikel 33a.11 föreskriver att om en resolutionsmyndighet har utövat befogenheten att tillfälligt upphäva betalnings- eller leveransskyldigheter under någon av de omständigheter som anges i artikel 33a.1 eller 33a.10, ska resolutionsmyndigheten inte utöva sina befogenheter enligt artiklarna 69.1, 70.1 eller 71.1. Det är dock bara artikel 33a.1 som omfattar befogenheten att tillfälligt upphäva betalnings- eller leveransskyldigheter. Artikel 33a.10 omfattar befogenheten att införa restriktioner för att göra säkerhetsrätter och tillfälligt upphäva uppsägningsrätter.

Förhindrar befogenheten att upphäva betalnings- eller leveransskyldigheter enligt artikel 33a.1 i sig resolutionsmyndigheten att utöva sina befogenheter enligt artikel 69.1 (skjuta upp vissa skyldigheter), artikel 70.1 (begränsa möjligheter att göra säkerhetsrätt gällande) och artikel 71.1 (tillfälligt uppskjuta uppsägningsrätt) vid en senare tidpunkt? Eller begränsas resolutionsmyndighetens befogenheter enligt artiklarna 70.1 och 71.1 endast i en situation där resolutionsmyndigheten även har utövat sina befogenheter i enlighet med artikel 33a.10?

Svar

Syftet med bestämmelsen i artikel 33a.11 är att undvika att samma befogenhet tillämpas två gånger. Bestämmelsen syftar till att säkerställa att maximiperioden på två dagar för upphävande eller begränsning av borgenärernas rättigheter inte överskrids, som beräknas enligt bestämmelsen i artikel 33a.4.

Av detta följer att denna begränsning endast är tillämplig när samma befogenhet utövas upprepade gånger, och inte när två olika befogenheter utövas vid olika tidpunkter.

När det gäller den specifika punkt som tas upp i den andra delen av frågan begränsas därför resolutionsmyndighetens befogenheter enligt artiklarna 70.1 och 71.1 endast i en situation där resolutionsmyndigheten även har utövat sina befogenheter enligt led a respektive led b i artikel 33a.10.

C.   FRÅGOR OM FÖRSÄLJNING AV EFTERSTÄLLDA KVALIFICERADE SKULDER TILL ICKE- PROFESSIONELLA KUNDER

10.   Fråga (artikel 44a)

Vilken innebörd har begreppet ”säljare” i artikel 44a?

Svar

Artikel 44a i BRRD är tillämplig på värdepappersföretag i den mening som avses i artikel 4.1.1 i Mifid, kreditinstitut, förvaltningsbolag för fondföretag och AIF-förvaltare som tillhandahåller investeringstjänster eller bedriver investeringsverksamhet som leder överföring av en efterställd kvalificerad skuld till icke-professionella kunder, dvs. som uppfyller villkoren i artikel 72a i CRR, undantaget artikel 72a.1 b och 72b.3–5 i CRR. Sådana enheter är ”säljare” enligt artikel 44a i BRRD.

11.   Fråga (artikel 44a)

Bör det skydd som fastställs i artikel 44a i BRRD utvidgas till att omfatta individuella namngivna instrument eller särskilda kategorier av instrument som definieras i BRRD eller CRD?

Svar

Omfattningen av de särskilda reglerna för skydd av icke-professionella kunder anges i artikel 44a.1 i BRRD.

Som regel är artikel 44a.1 första stycket i BRRD endast tillämplig på försäljning av ”kvalificerade skulder som uppfyller samtliga de villkor som avses i artikel 72a i förordning (EU) nr 575/2013, undantaget artikel 72a.1 b, och i artikel 72b.3–72b.5”, dvs. icke-efterställda skulder. Enligt artikel 44a.1 andra stycket i BRRD ges medlemsstaterna möjlighet att utvidga tillämpningsområdet för de regler som fastställs i artikel 44a i BRRD till att även omfatta försäljning av instrument som räknas som kapitalbas eller nedskrivningsbara skulder, inbegripet icke-efterställda skulder.

Enligt artikel 44a.7 i BRRD är medlemsstaterna inte skyldiga att tillämpa artikel 44a i BRRD på skulder som emitterats före den dag då direktiv (EU) 2019/879 börjar tillämpas (dvs. den 28 december 2020).

12.   Fråga (artikel 44a)

Om parterna i en transaktion är etablerade i medlemsstater som har tillämpat de nationella alternativen i artikel 44a i BRRD på olika sätt, är det emittentens, mellanhandens eller kundens etableringsort som avgör vilken medlemsstats regler som gäller?

Svar

Om en medlemsstat tillämpar artikel 44a.1–4 i BRRD är det lagstiftningen på säljarens etableringsort som gäller, eftersom säljaren enligt artikel 44a.1 i BRRD är skyldig att utföra ett lämplighetstest i enlighet med artikel 25.2 i Mifid såsom det har införlivats i respektive medlemsstat. Om medlemsstaten har införlivat artikel 44a.5 i BRRD ”genom undantag” från artikel 44a.1–4, bör den säkerställa att minimibeloppet för denomineringen är minst 50 000 EUR för icke-efterställda skulder som emitterats av enheter som är etablerade i dess jurisdiktion, och att endast icke-efterställda skulder med en denominering på minst 50 000 EUR kan säljas till icke-professionella kunder i den medlemsstaten. De ytterligare reglerna i artikel 44a.1–4 i BRRD gäller inte i detta fall. Den gränsöverskridande tillämpningen av dessa regler beror på de nationella åtgärder som har valts för att införliva artikel 44a i BRRD (dvs. artikel 44a.1–4, 44a.5 eller 44a.6).

Flera scenarier är relevanta:

I det första scenariot säljs icke-efterställda skulder som har emitterats av enheter som är etablerade i en medlemsstat som inte tillämpar regeln om minsta denominering för icke-efterställda skulder (medlemsstat A) till icke-professionella kunder i en medlemsstat som har infört regeln om minsta denominering (medlemsstat B). I ett sådant fall ska medlemsstat B säkerställa att endast icke-efterställda skulder som uppfyller regeln om minsta denominering får säljas till icke-professionella kunder inom dess jurisdiktion.

I det motsatta scenariot, där icke-efterställda skulder som har emitterats av en enhet från medlemsstat B säljs till icke-professionella kunder i medlemsstat A, ska försäljningen av dessa icke-efterställda skulder uppfylla artikel 44a.1–4 i BRRD. Detta innebär mycket riktigt att endast en icke-efterställd skuld på högst 50 000 EUR får säljas till en icke-professionell kund om villkoren i artikel 44a.1–4 i BRRD såsom de införlivats av medlemsstat A är uppfyllda.

Icke-efterställda skulder som har emitterats i en medlemsstat (medlemsstat A) med en minsta denominering på 50 000 EUR får inte säljas som sådana till icke-professionella kunder i en annan medlemsstat (medlemsstat B) som tillämpar en högre minsta denominering (t.ex. 250 000 EUR). Endast icke-efterställda skulder som uppfyller medlemsstat B:s regel om minsta denominering (dvs. 250 000 EUR) får säljas till icke-professionella kunder i medlemsstat B.

Medlemsstater som har införlivat artikel 44a.6 i BRRD bör säkerställa att endast försäljning till icke-professionella kunder av icke-efterställda skulder som emitterats av resolutionsenheter som är etablerade i respektive medlemsstat omfattas av artikel 44a.2b i BRRD (endast kontroll av investeringens storlek). Försäljning av icke-efterställda skulder som har emitterats av resolutionsenheter till icke-professionella kunder i andra medlemsstater omfattas av lagstiftningen i respektive medlemsstat. Vad gäller försäljning till icke-professionella kunder av icke-efterställda skulder som har emitterats av enheter som är etablerade i andra medlemsstater behöver medlemsstater som utnyttjar möjligheten enligt artikel 44a.6 i BRRD besluta om huruvida de ska införliva artikel 44a.1–4 i BRRD eller regeln om minsta denominering enligt artikel 44a.5 i BRRD. Detta innebär att försäljningen av sådana icke-efterställda skulder inte bör omfattas av en förstärkt kontroll av lämpligheten/portföljen och att de icke-efterställda skulderna inte ska ha en minsta denominering på 50 000 EUR. Resonemanget bakom att mindre stränga regler tillämpas på försäljning av icke-efterställda skulder till icke-professionella kunder enligt artikel 44a.6 i BRRD är att medlemsstaternas marknader för icke-efterställda skulder är små och mindre likvida kvantifierade enligt tröskelvärdet på 50 miljarder euro. Detta resonemang är inte tillämpligt på icke-efterställda skulder som emitterats av institut som är etablerade i en annan medlemsstat.

13.   Fråga (artikel 44a)

Med tanke på att artikel 44a i BRRD innehåller vissa krav som rör Mifid (vilka inte omfattas av resolutionsmyndigheternas befogenheter) kan resolutionsmyndigheten inte vara den enda behöriga myndighet som utses. Kan medlemsstaterna besluta att utse marknadskontrollmyndigheten eller gemensamt utse resolutionsmyndigheten och marknadskontrollmyndigheten för att verkställa artikel 44a i BRRD?

Svar

I skälen 15 och 16 i direktiv (EU) 2019/879 förklaras resonemanget bakom reglerna i artikel 44a i BRRD, hur de förhåller sig till möjligheterna att försätta institut i resolution, hur reglerna bör genomföras och vilket samband de har med verkställandet av de allmänna reglerna om investerarskydd i Mifid.

Följande anges i skälen 15 och 16 i direktiv (EU) 2019/879:

| ”(15) | I linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1075 (8) bör resolutionsmyndigheterna granska investerarbasen för ett enskilt instituts eller en enskild enhets instrument för minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder. Om en betydande del av ett instituts eller en enhets instrument för minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder innehas av icke-professionella investerare som eventuellt inte har fått lämplig information om relevanta risker, skulle detta i sig kunna utgöra ett hinder för resolution. Om dessutom en stor del av ett instituts eller en enhets instrument för minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder innehas av andra institut eller enheter kan även systemeffekterna hos en nedskrivning eller konvertering utgöra ett hinder för resolution. Om en resolutionsmyndighet konstaterar ett resolutionshinder till följd av storleken på eller karaktären hos en viss investerarbas bör den kunna rekommendera att ett institut eller en enhet åtgärdar detta hinder. |
| --- | --- |

”(15)

| (16) | För att säkerställa att icke-professionella investerare inte i alltför stor utsträckning investerar i vissa skuldinstrument som kan medräknas i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör medlemsstaterna säkerställa att minimibeloppet för denomineringen är relativt högt satt för sådana instrument eller att investeringen i sådana instrument inte motsvarar en alltför stor andel av investerarnas portföljer. Detta krav bör endast tillämpas på instrument som emitterats efter dagen för detta direktivs införlivande. Detta krav omfattas inte i tillräcklig omfattning av direktiv 2014/65/EU och bör därför vara verkställbart i enlighet med direktiv 2014/59/EU, utan att det påverkar de regler om investerarskydd som föreskrivs i direktiv 2014/65/EU. Om resolutionsmyndigheterna under utförandet av sitt uppdrag hittar bevis för potentiella överträdelser av direktiv 2014/65/EU bör de kunna utbyta konfidentiella uppgifter med marknadskontrollmyndigheter för tillämpning av det direktivet. Dessutom bör det även vara möjligt för medlemsstaterna att ytterligare begränsa marknadsföringen och försäljningen av vissa andra instrument till vissa investerare.” |
| --- | --- |

(16)

I dessa skäl behandlas följande aspekter:

| — | Resolutionsmyndigheterna bör granska investerarbasen för att identifiera eventuella resolutionshinder till följd av storleken på eller karaktären hos en viss investerarbas, Om en betydande del av de kvalificerade skulderna innehas av icke-professionella investerare kan detta utgöra ett hinder för resolution. |
| --- | --- |

—

Resolutionsmyndigheterna bör granska investerarbasen för att identifiera eventuella resolutionshinder till följd av storleken på eller karaktären hos en viss investerarbas, Om en betydande del av de kvalificerade skulderna innehas av icke-professionella investerare kan detta utgöra ett hinder för resolution.

| — | Syftet med bestämmelserna i artikel 44a i BRRD är att säkerställa att icke-professionella investerare inte investerar i alltför stor utsträckning i kvalificerade skulder. |
| --- | --- |

—

Syftet med bestämmelserna i artikel 44a i BRRD är att säkerställa att icke-professionella investerare inte investerar i alltför stor utsträckning i kvalificerade skulder.

| — | Resolutionsmyndigheterna bör samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna genom att utbyta konfidentiella uppgifter för att tillämpa Mifid om de ”under utförandet av sitt uppdrag hittar bevis för potentiella överträdelser av direktiv 2014/65/EU” (Mifid). |
| --- | --- |

—

Resolutionsmyndigheterna bör samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna genom att utbyta konfidentiella uppgifter för att tillämpa Mifid om de ”under utförandet av sitt uppdrag hittar bevis för potentiella överträdelser av direktiv 2014/65/EU” (Mifid).

I artikel 44a i BRRD anges ingen särskild myndighet som ska ansvara för tillämpningen, men det ordalydelsen i skälen 15 och 16 i direktiv (EU) 2019/879 visar att det finns en koppling mellan storleken på innehav av kvalificerade skulder, skydd av icke-professionella investerare och möjligheter att försätta institut i resolution.

Detta innebär att medlemsstaterna kan utse en eller flera lämpliga myndigheter för att genomföra artikel 44a i BRRD, inbegripet myndigheter som har utsetts enligt Mifid (marknadskontrollmyndigheter). Sambandet mellan de allmänna reglerna om investerarskydd enligt Mifid, de specifika reglerna i artikel 44a i BRRD och resolutionsmyndigheternas befogenheter att hantera hinder för instituts resolution till följd av icke-professionella investerares innehav innebär dock att marknadskontrollmyndigheterna, de myndigheter som ansvarar för genomförandet av artikel 44a i BRRD och resolutionsmyndigheterna måste föra ett nära samarbete när de utövar sina respektive uppdrag.

14.   Fråga (artikel 44a.1)

Fråga (artikel 44a.1)

Innebär det handlingsutrymme som medlemsstaterna ges enligt artikel 44a.1 sista meningen att utvidga tillämpningsområdet för artikel 44a till även att omfatta r instrument som räknas som kapitalbas endast bestämmelserna i punkt 1 eller alla bestämmelser i den artikeln?

Svar

Svar

Enligt artikel 44a.1 andra stycket ges medlemsstaterna möjlighet att utvidga tillämpningsområdet för de regler som fastställs i artikel 44a till att även omfatta försäljning av instrument som räknas som kapitalbas eller andra ”nedskrivningsbara” skulder.

Denna möjlighet begränsas inte endast till tillämpningen av artikel 44a.1, utan gäller hela artikeln. Artikel 44a.2, 44a.3 och 44a.5 innehåller korshänvisningar till de skulder som avses i artikel 44a.1 i dess helhet, och inte bara till de skulder som avses i artikel 44a.1 första stycket. Denna aspekt förtydligas också i skäl 16 i direktiv (EU) 2019/879, där följande anges:

”Dessutom bör det även vara möjligt för medlemsstaterna att ytterligare begränsa marknadsföringen och försäljningen av vissa andra instrument till vissa investerare” (fetstil tillagd).

15.   Fråga (artikel 44a.1)

Fråga (artikel 44a.1)

Hur bör artikel 44a.1 b tolkas, dvs. vad är innebörden av uttrycket ”säljaren har förvissat sig om”?

Svar

Svar

Artikel 44a.1 b bör tolkas som så att säljaren, efter det att lämplighetstestet har utförts, anser att en investering i icke-efterställda skulder är lämplig för den berörda icke-professionella kunden.

16.   Fråga (artikel 44a.5)

Fråga (artikel 44a.5)

Hur är undantaget enligt artikel 44a.5 i BRRD avsett att tillämpas? Det kan tolkas på flera olika sätt:

| — | Är artikel 44a.5 i BRRD avsett att vara ett de minimis-undantag, varigenom det ytterligare skydd som ges enligt artikel 44a.1–4 i BRRD inte är tillämpligt på icke-efterställda skulder med en denominering som är lägre än minimibeloppet för denominering? Detta skulle innebära att endast bestämmelserna i artikel 25 i Mifid skulle tillämpas på säljare som säljer icke-efterställda skulder som ligger under minimibeloppet för denominering till icke-professionella kunder. Om detta är den rätta tolkningen, är det också så att det står medlemsstaterna fritt att fastställa de minimis -gränsen på 50 000 EUR eller mer, vilket ordet ”minst” antyder? En sådan tolkning skulle kunna leda till en situation där medlemsstaterna fastställer mycket höga tröskelvärden, vilket innebär att det ytterligare skyddet utesluts i nästan alla fall. |
| --- | --- |

—

Är artikel 44a.5 i BRRD avsett att vara ett de minimis-undantag, varigenom det ytterligare skydd som ges enligt artikel 44a.1–4 i BRRD inte är tillämpligt på icke-efterställda skulder med en denominering som är lägre än minimibeloppet för denominering? Detta skulle innebära att endast bestämmelserna i artikel 25 i Mifid skulle tillämpas på säljare som säljer icke-efterställda skulder som ligger under minimibeloppet för denominering till icke-professionella kunder. Om detta är den rätta tolkningen, är det också så att det står medlemsstaterna fritt att fastställa de minimis -gränsen på 50 000 EUR eller mer, vilket ordet ”minst” antyder? En sådan tolkning skulle kunna leda till en situation där medlemsstaterna fastställer mycket höga tröskelvärden, vilket innebär att det ytterligare skyddet utesluts i nästan alla fall.

de minimis

| — | Alternativt, är artikel 44a.5 avsett att vara ett undantag för instrument av mycket högt värde (värderade till 50 000 EUR eller mer), varigenom det ytterligare skyddet enligt artikel 44a.1–4 i BRRD inte är tillämpligt på instrument som har upprättats i denomineringar över det tröskelvärde som medlemsstaten har fastställt, utifrån antagandet att det är mer sannolikt att icke-professionella investerare investerar i instrument av lägre värde? |
| --- | --- |

—

Alternativt, är artikel 44a.5 avsett att vara ett undantag för instrument av mycket högt värde (värderade till 50 000 EUR eller mer), varigenom det ytterligare skyddet enligt artikel 44a.1–4 i BRRD inte är tillämpligt på instrument som har upprättats i denomineringar över det tröskelvärde som medlemsstaten har fastställt, utifrån antagandet att det är mer sannolikt att icke-professionella investerare investerar i instrument av lägre värde?

| — | Alternativt, är artikel 44a.5 i BRRD avsedd att låta medlemsstaterna begränsa det sätt på vilket emittenter upprättar icke-efterställda skulder som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 44a.5 i BRRD, genom att lagstifta om att denomineringen av sådana instrument bör överskrida det tröskelvärde som medlemsstaten har fastställt vid 50 000 EUR eller mer? |
| --- | --- |

—

Alternativt, är artikel 44a.5 i BRRD avsedd att låta medlemsstaterna begränsa det sätt på vilket emittenter upprättar icke-efterställda skulder som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 44a.5 i BRRD, genom att lagstifta om att denomineringen av sådana instrument bör överskrida det tröskelvärde som medlemsstaten har fastställt vid 50 000 EUR eller mer?

Svar

Svar

För att säkerställa att icke-professionella investerare inte i alltför hög utsträckning investerar i vissa kvalificerade skulder måste medlemsstaterna antingen

| a) | införliva kraven i artikel 44a.1–4 i BRRD, eller |
| --- | --- |

a)

införliva kraven i artikel 44a.1–4 i BRRD, eller

| b) | genom undantag från dessa krav, endast tillämpa kravet i artikel 44a.5 i BRRD, dvs. ett minimibelopp för denomineringen på minst 50 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

genom undantag från dessa krav, endast tillämpa kravet i artikel 44a.5 i BRRD, dvs. ett minimibelopp för denomineringen på minst 50 000 EUR.

Medlemsstater som beslutar att fastställa ett minimibelopp för denomineringen av icke-efterställda skulder på minst 50 000 EUR är därför inte skyldiga att införliva bestämmelserna i artikel 44a.1–4 i BRRD.

Det klargörs i skäl 16 i direktiv(EU) 2019/879 att artikel 44a.1–4 i BRRD inte bör införlivas kumulativt, utan att artikeln ger två alternativa möjligheter:

”För att säkerställa att icke-professionella investerare inte i alltför stor utsträckning investerar i vissa skuldinstrument som kan medräknas i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör medlemsstaterna säkerställa att minimibeloppet för denomineringen är relativt högt satt för sådana instrument eller att investeringen i sådana instrument inte motsvarar en alltför stor andel av investerarnas portföljer” (fetstil tillagd).

17.   Fråga (artikel 44a.5)

Fråga (artikel 44a.5)

Vilka enheter är avsedda att omfattas av regeln om minimibelopp för denominering enligt artikel 44a.5?

Svar

Svar

Alla emitteringar och alla försäljningar av icke-efterställda skulder som görs av värdepappersföretag, kreditinstitut, förvaltningsbolag för fondföretag och AIF-förvaltare omfattas av kravet avseende minimibelopp för denominering enligt möjligheten i artikel 44a.5.

18.   Fråga (artikel 44a.5)

Fråga (artikel 44a.5)

Är det korrekt att kravet att utföra ett lämplighetstest enligt Mifid inte upphävs om en medlemsstat beslutar att använda den möjlighet som anges i artikel 44a.5 i BRRD?

Svar

Svar

Enligt artikel 25.2 i Mifid krävs ett lämplighetstest endast när investeringsrådgivning eller portföljförvaltning tillhandahålls. Artikel 44a.1 föreskriver ett bredare tillämpningsområde för lämplighetstesterna, som omfattar all försäljning av icke-efterställda skulder till icke-professionella kunder. Medlemsstater som införlivar artikel 44a.5 i BRRD ska fortfarande säkerställa att artikel 25.5 i Mifid tillämpas effektivt.

19.   Fråga (artikel 44a.6)

Fråga (artikel 44a.6)

Artikel 44.6 föreskriver följande: ”Om värdet av totala tillgångar för enheter som avses i artikel 1.1 och som är etablerade i en medlemsstat och omfattas av det krav som avses i artikel 45e inte överstiger 50 miljarder EUR får den medlemsstaten genom undantag från kraven i punkterna 1–5 i den här artikeln tillämpa endast det krav som anges i punkt 2 b i den här artikeln.”

Omfattar tröskelvärdet på 50 miljarder EUR alla resolutionsenheter i en medlemsstat, som helhet?

Svar

Svar

Artikel 44a.6 föreskriver ett särskilt införlivandealternativ som är utformat för medlemsstater med små och mindre likvida marknader, i form av ett undantag från de två alternativa möjligheterna att införliva artikel 44a. Alternativet innebär att införlivandet begränsas endast till det krav som anges i artikel 44a.2 b, dvs. ett minimibelopp på 10 000 EUR för icke-professionella investerares investeringar i icke-efterställda skulder.

Kriteriet att bedöma storleken på en medlemsstats marknad för kvalificerade skulder utgörs av värdet på de totala tillgångarna för alla resolutionsenheter som omfattas av artikel 45e (dvs. det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad resolutionsgruppsnivå) och som är etablerade i den medlemsstaten. För att medlemsstaterna ska kunna utnyttja denna möjlighet får värdet inte överstiga 50 miljarder EUR.

20.   Fråga (artikel 44a.6)

Fråga (artikel 44a.6)

Bör det tröskelvärde på 50 miljarder EUR som avses i artikel 44a.6 i BRRD endast bedömas vid tidpunkten för införlivandet av direktiv (EU) 2019/879, eller bör det införas en skyldighet att regelbundet kontrollera om tröskelvärdet fortfarande är uppfyllt eller ej?

Är det nödvändigt att föreskriva en särskild skyldighet om övervakning av tröskelvärdet i den nationella lagstiftning som införlivar direktiv (EU) 2019/879?

Svar

Svar

Artikel 44a.6 i BRRD föreskriver ett särskilt alternativ med ett mer begränsat införlivande som är utformat för medlemsstater med små och mindre likvida marknader, i form av det tröskelvärde på 50 miljarder EUR som anges i BRRD.

Detta införlivandealternativ är beroende av de villkor som fastställts för tröskelvärdet. Medlemsstaterna är därför skyldiga att regelbundet övervaka och bedöma huruvida deras marknader uppfyller tröskelvärdet på 50 miljarder EUR och huruvida det är motiverat att tillämpa det alternativ som föreskrivs i artikel 44a.6 i BRRD. Om tröskelvärdet inte längre är uppfyllt bör medlemsstaterna välja mellan de två huvudsakliga alternativa möjligheterna att införliva artikel 44a i BRRD och fastställa regler för detta i den nationella lagstiftningen.

D.   FRÅGOR OM FASTSTÄLLANDE AV MINIMIKRAVET FÖR KAPITALBAS OCH KVALIFICERADE SKULDER

FRÅGOR OM FASTSTÄLLANDE AV MINIMIKRAVET FÖR KAPITALBAS OCH KVALIFICERADE SKULDER

a)   
  Allmänt

Allmänt

21.   FRÅGA (allmän)

FRÅGA (allmän)

Vilken innebörd har ”kontroll” enligt BRRD?

Eftersom rättsakten inte förefaller innehålla någon definition, är det rimligt att anta att samma definition som den i artikel 4.1.37 i CRR gäller? Enligt den definitionen avser ”kontroll” förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag enligt, definitionen i artikel 1 i rådets sjunde direktiv 83/349/EEG (11), eller redovisningsstandarder som ett institut måste följa enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (12), eller en liknande koppling mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag.

11

12

Svar

Svar

BRRD innehåller flera hänvisningar till respektive resolutionsenhets kontroll av dotterföretag (t.ex. i artiklarna 45b.3 b, 45f.2 a i och iv och 45.2 b ii). Resonemanget bakom hänvisningen till ”kontroll” är att säkerställa att ägarstrukturen för instrument som ett dotterföretag använder för att uppfylla sitt interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder, i händelse av resolution av resolutionsgruppen eller utövande av befogenheten att skriva ned eller konvertera på det dotterföretaget, inte leder till att det inte längre är ett dotterföretag till respektive resolutionsenhet (dvs. förändringar i gruppens struktur eller konsolideringens omfattning enligt artikel 18 i CRR).

Enligt artikel 4.1.16 i CRR (f.d. vi artikel 2.1.5 v i BRRD) avser dotterföretag:

dotterföretag

| ”a) | Ett dotterföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG, |
| --- | --- |

”a)

Ett dotterföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG,

| b) | ett dotterföretag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag över vilka ett moderföretag utövar ett faktiskt bestämmande inflytande. |
| --- | --- |

b)

ett dotterföretag enligt definitionen i artikel 1.1 i direktiv 83/349/EEG samt alla företag över vilka ett moderföretag utövar ett faktiskt bestämmande inflytande.

Alla dotterföretag till dotterföretag ska också anses vara dotterföretag till det moderföretag som är överordnat dessa företag.”

I fråga om minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder ska hänvisningar till ”kontroll” därför läsas som hänvisningar till förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag.

22.   Fråga (Allmän)

Fråga (Allmän)

Vilken innebörd har begreppet ”enhet som ingår i ett globalt systemviktigt institut”? Detta förefaller kunna omfatta ett dotterföretag eller en enhet där institutet har ett visst ägarintresse, som beaktades när det berörda institutet identifierades som ett globalt systemviktigt institut.

Svar

Svar

En ”resolutionsenhet som ingår i ett globalt systemviktigt institut” enligt vad som avses i artikel 45d i BRRD är ett sådant institut eller en sådan enhet som avses i led b, c eller d i artikel 1.1. i BRRD som omfattas av konsolideringen i stabilitetssyfte av en grupp som har identifierats som ett globalt systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.1 och 131.2 i CRD.

23.   Fråga (artikel 45.11 i BRRD I)

Fråga (artikel 45.11 i BRRD I)

Enligt artikel 45.11 i BRRD I gavs resolutionsmyndigheten på koncernnivå befogenhet att avstå från att tillämpa det individuella minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på ett moderinstitut inom unionen. Finns detta undantag med i det nuvarande BRRD?

Svar

Svar

Enligt artikel 45.11 i BRRD I gavs resolutionsmyndigheten på koncernnivå handlingsutrymme för att avstå från att tillämpa det individuella minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på ett moderinstitut inom unionen, på vissa villkor.

Enligt det nuvarande BRRD omfattas moderinstitut inom unionen inte längre av ett individuellt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder. Undantaget från det kravet är således inte längre relevant. Sådana institut omfattas av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis i följande situationer:

| — | Som resolutionsenheter, som omfattas av ett externt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå (artikel 45e.1). |
| --- | --- |

—

Som resolutionsenheter, som omfattas av ett externt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå (artikel 45e.1).

| — | Som dotterföretag inom unionen som inte själva utgör resolutionsenheter, men är dotterföretag till en enhet som har sitt säte i ett tredjeland som omfattas av ett internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis (artikel 45f.1 tredje stycket). |
| --- | --- |

—

Som dotterföretag inom unionen som inte själva utgör resolutionsenheter, men är dotterföretag till en enhet som har sitt säte i ett tredjeland som omfattas av ett internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis (artikel 45f.1 tredje stycket).

b)   
  Hypoteklåneinstitut

Hypoteklåneinstitut

24.   Fråga (artikel 45a)

Fråga (artikel 45a)

Föreskriver BRRD eller CRR en möjlighet att undanta hypoteklåneinstitut som är dotterföretag till globala systemviktiga institut från konsolideringen avseende TLAC-minimikravet när det globala systemviktiga institutet i fråga är undantaget från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45a.1 i BRRD?

Svar

Svar

Omfattningen av konsolideringen av de krav som avses i artikel 92a och 92b i CRR (TLAC-minimikravet) anges i artikel 18.1 andra stycket i denna förordning. Enligt denna bestämmelse ska institut som är skyldiga att uppfylla TLAC-minimikravet på konsoliderad basis genomföra en fullständig konsolidering av alla institut och finansiella institut som är dotterföretag i den berörda resolutionsgruppen (dvs. enheter som tillhör samma resolutionsgrupp).

Enligt artikel 45a.2 i BRRD ska hypoteklåneinstitut som undantas från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder inte ingå i den konsolidering som avses i artikel 45e.1 i BRRD. Denna artikel föreskriver i sin tur att resolutionsenheter måste uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45b–45d i BRRD på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå.

Dessa bestämmelser kan inte tolkas som ett undantag från artikel 18.1 andra stycket i CRR vad gäller TLAC-minimikravet.

För globala systemviktiga institut eller enheter som ingår i globala systemviktiga institut är artikel 45a.2 i BRRD endast tillämplig på den del av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som fastställs i enlighet med artikel 45d.1 b i BRRD, dvs. det av resolutionsmyndigheten fastställda ytterligare krav för kapitalbas och kvalificerade skulder som är specifikt vad gäller den enheten enligt BRRD. Detta krav beror på den resolutionsstrategi som har valts för gruppen (dvs. om hypoteklåneinstitutet kommer att likvideras enligt gruppens resolutionsplan och således omfattas av undantaget enligt artikel 45a.1 i BRRD.

25.   Fråga (artikel 45a)

Fråga (artikel 45a)

Gäller det obligatoriska undantaget i artikel 45a.1 i en situation där medlemsstaten har ett särskilt insolvensförfarande som uppfyller villkoren i leden a och b för hypoteklåneinstitut? Eller kan det obligatoriska undantaget endast beviljas om resolutionsmyndigheten i sin resolutionsplan anser att hypoteklåneinstitutet bör avvecklas enligt normala insolvensförfaranden eller andra typer av förfaranden som beskrivs i artikel 45a.1 a? Uppfylls villkoren för det obligatoriska undantaget om resolutionsstrategin med en enda ingångspunkt har valts och hela banken skriver ned sina skulder för bankgruppen (när hypoteklåneinstitutet är ett dotterföretag till moderbanken)?

Om hypoteklåneinstitutet undantas från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder i enlighet med artikel 45a.1, vilka tillsynsaspekter för hypoteklåneinstitutet kan undantas när det konsoliderade minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder beräknas i enlighet med artikel 45a.2?

Svar

Svar

Enligt artikel 45a.1 a ska hypoteklåneinstitutets resolutionsplan föreskriva att institutet avvecklas vid nationella insolvensförfaranden eller vid andra typer av förfaranden som fastställts för sådana institut och som genomförs i enlighet med artiklarna 38, 40 eller 42. Det blotta faktum att det finns ett sådant förfarande är inte tillräckligt för att undantaget ska beviljas. Undantaget kan endast beviljas om det anges i resolutionsplanen att sådana förfaranden ska tillämpas om hypoteklåneinstitutet fallerar.

Om gruppens resolutionsplan föreskriver att hypoteklåneinstitutet ska avvecklas enligt de förfaranden som beskrivs i artikel 45a.1 a och dessa förfaranden säkerställer att borgenärerna bär förluster på ett sätt som gör att resolutionsmålen enligt artikel 45a.1 b uppnås, ska undantaget beviljas. I detta fall ska hypoteklåneinstitutets tillgångar inte beaktas i beräkningen av resolutionsgruppens totala riskvägda exponeringsbelopp och totala exponeringsmått, men resolutionsgruppens koncerninterna exponeringar mot hypoteklåneinstitutet ska däremot räknas med. För att efterleva artikel 45c.1 a och 45c.1 b ska resolutionsmyndigheterna ska fullständigt beakta moderenhetens exponering mot hypoteklåneinstitutet som hänför sig till kapitalinstrument när de beräknar förlustabsorberingsbeloppet för resolutionsenhetens konsoliderade minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder. Det är resolutionsmyndigheten som beslutar vilken metod den ska använda för att beakta exponeringar som hänför sig till kapitalinstrument i resolutionsenhetens externa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder, men den valda metoden måste säkerställa att resolutionsenhetens kapitalbas och kvalificerade skulder är tillräckliga för att fullständigt absorbera alla förluster från dessa exponeringar.

Vad gäller hypoteklåneinstitut som är dotterföretag till en resolutionsenhet är artikel 45a.2 inte tillämplig om undantaget enligt artikel 45a.1 inte kan beviljas. I en sådan situation anses hypoteklåneinstitutet ingå i resolutionsgruppens konsolidering.

26.   Fråga (artikel 45a)

Fråga (artikel 45a)

Hur tillämpas undantagen för hypoteklåneinstitut i artikel 45a? Är artikel 45a endast tillämplig på institut som endast är auktoriserade för att bevilja hypotekslån som finansieras genom säkerställda obligationer? Eller omfattar artikel 45a även andra kreditinstitut som i praktiken endast beviljar hypotekslån som finansieras genom säkerställda obligationer, men är auktoriserade att bedriva andra verksamheter?

Kan ett dotterföretag som anses utgöra ett hypoteklåneinstitut och undantas enligt artikel 45a ingå i en resolutionsgrupp?

Svar

Svar

Tillämpningsområdet för artikel 45a i BRRD anges i inledningen i punkt 1. Hypoteklåneinstitut är

| — | Kreditinstitut |
| --- | --- |

—

Kreditinstitut

| — | som finansieras genom säkerställda obligationer |
| --- | --- |

—

som finansieras genom säkerställda obligationer

| — | och som inte får ta emot insättningar enligt nationell rätt. |
| --- | --- |

—

och som inte får ta emot insättningar enligt nationell rätt.

Kreditinstitut som i praktiken inte tar emot insättningar, men som är auktoriserade att göra detta omfattas inte av artikel 45a i BRRD, eftersom de inte uppfyller kriteriet att de endast får ta emot insättningar enligt nationell rätt. Sådana kreditinstitut kan därför inte utnyttja undantaget enligt artikel 45a i BRRD.

I detta sammanhang kan även definitionen av ”specialiserat hypoteklåneinstitut” i artikel 3.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2162 (13) vara användbar. Enligt den artikeln avser specialiserat hypoteklåneinstitut”ett kreditinstitut som finansierar lån endast genom emission av säkerställda obligationer, som enligt lag får vara verksamt enbart inom hypotekslån och lån till den offentliga sektorn, och som inte får ta emot insättningar men däremot andra återbetalbara medel från allmänheten.”

13

specialiserat hypoteklåneinstitut

Huruvida ett hypoteklåneinstitut som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet kan inbegripas i denna resolutionsenhets resolutionsgrupp beror på den valda strategin i gruppens resolutionsplan, enligt artikel 12.1 andra stycket i BRRD.

c)   
  Kvalificerade skulder för resolutionsenheter

Kvalificerade skulder för resolutionsenheter

27.   Fråga (artikel 45b.1)

Fråga (artikel 45b.1)

Innebär artikel 45b.1 andra stycket i BRRD att de avdrag från kvalificerade skulder som anges i artikel 72e i CRR inte är tillämpliga på kvalificerade skulder som ingår i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder?

Svar

Svar

Det avdragssystem som fastställs i artikel 72e i CRR är endast tillämpligt på enheter som omfattas av artikel 92a och 92b i CRR (dvs resolutionsenheter som är globala systemviktiga institut eller är en del av globala systemviktiga institut och vissa enheter som är en del av globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU), och endast för att efterleva dessa bestämmelser. Detta system omfattar inte

| — | enheter som inte är globala systemviktiga institut eller är en del av globala systemviktiga institut eller en del av globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU, |
| --- | --- |

—

enheter som inte är globala systemviktiga institut eller är en del av globala systemviktiga institut eller en del av globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU,

| — | de ytterligare krav som enheter som är globala systemviktiga institut eller är en del av globala systemviktiga institut eller en del av globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU ska uppfylla enligt artikel 45d.3 i BRRD. |
| --- | --- |

—

de ytterligare krav som enheter som är globala systemviktiga institut eller är en del av globala systemviktiga institut eller en del av globala systemviktiga institut hemmahörande utanför EU ska uppfylla enligt artikel 45d.3 i BRRD.

28.   Fråga (artikel 45b.3)

Fråga (artikel 45b.3)

Kan kvalificerade skulder som emitteras till ”befintliga aktieägare” räknas med i det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder i den mån sådana skulder innehas av en aktieägare, oavsett om personen har blivit aktieägare efter det att den har garanterat eller köpt skulderna?

Svar

Svar

Att ett dotterföretag till en resolutionsenhet emitterar instrument till en ”befintlig aktieägare” är ett av kvalificeringsvillkoren enligt artikel 45f.2 a i i BRRD (internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder), artikel 45b.3 i BRRD (externt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder) och artikel 88a b i CRR (TLAC-minimikrav för globala systemviktiga institut eller institut som ingår i globala systemviktiga institut som har identifierats som resolutionsenheter). Om den förvärvande enheten inte är aktieägare vid tidpunkten för förvärvet är skulden inte kvalificerad för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder och TLAC-minimikravet. För att instrument ska vara kvalificerade ska de emitteras till en befintlig aktieägare, uppfylla alla andra villkor och ska därefter endast innehas av befintliga aktieägare.

29.   Fråga (artikel 45b.3)

Fråga (artikel 45b.3)

Hur ska ordalydelsen ”dotterföretaget ingår i samma resolutionsgrupp som resolutionsenheten” i artikel 45b.3 tolkas i förhållande till hela artikeln?

Svar

Svar

Enligt artikel 45f.2 a i i BRRD ges ett dotterföretag till en resolutionsenhet möjlighet att inte bara emittera kvalificerade skulder till resolutionsenheten, utan även till minoritetsaktieägare, på vissa villkor. Enligt artikel 45b3 i BRRD ska sådana skulder ”räknas med i den resolutionsenhetens belopp av kapitalbas och kvalificerade skulder” förutsatt att de uppfyller de villkor som anges i artikeln. Dessa skulder är efterställda eftersom de enligt artikel 45f.2 a ii ska uppfylla villkoret i artikel 72b.2 d i CRR. Därför får sådana skulder användas för att uppfylla både det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder och det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder enligt artikel 45b.4, 45b.5 och 45b.7 i BRRD för en resolutionsenhet som ingår i samma resolutionsgrupp som det dotterföretag som har emitterat skulderna.

30.   Fråga (artikel 45b)

Fråga (artikel 45b)

Är avskrivna supplementärkapitalinstrument som har emitterats av dotterföretag som inte utgör resolutionsenheter och som innehas av enheter utanför resolutionsgruppen som är kvalificerade för det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45f.2 b ii i BRRD även kvalificerade för det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder? Bör hänvisningen till avskrivna supplementärkapitalinstrument i andra delen av artikel 2.1.71 b i BRRD tolkas som en hänvisning till avskrivna supplementärkapitalinstrument på individuell basis eller som avskrivna supplementärkapitalinstrument på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå?

Svar

Svar

Resolutionsenheter kan uppfylla sitt externa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder med följande skulder:

| — | Kapitalbas, konsoliderad på resolutionsgruppsnivå enligt artikel 45e.1 i BRRD. |
| --- | --- |

—

Kapitalbas, konsoliderad på resolutionsgruppsnivå enligt artikel 45e.1 i BRRD.

| — | Kvalificerade skulder, vilka innefattar






  — | nedskrivningsbara skulder som uppfyller villkoren i artikel 45b i BRRD. Denna artikel innehåller korshänvisningar, exempelvis till artikel 72b i CRR. Enligt punkt 2 b i den artikeln ska skulderna ha emitterats eller tagits upp direkt av institutet (första delen av artikel 2.1.71a i BRRD). |
| --- | --- | --- |

—

Kvalificerade skulder, vilka innefattar

—

nedskrivningsbara skulder som uppfyller villkoren i artikel 45b i BRRD. Denna artikel innehåller korshänvisningar, exempelvis till artikel 72b i CRR. Enligt punkt 2 b i den artikeln ska skulderna ha emitterats eller tagits upp direkt av institutet (första delen av artikel 2.1.71a i BRRD).

| — | Supplementärkapitalinstrument som uppfyller villkoren i artikel 72a.1 b i CRR – det vill säga avskrivna supplementärkapitalinstrument med en återstående löptid på mindre än ett år (andra delen av artikel 2.1.71a i BRRD). |
| --- | --- |

—

Supplementärkapitalinstrument som uppfyller villkoren i artikel 72a.1 b i CRR – det vill säga avskrivna supplementärkapitalinstrument med en återstående löptid på mindre än ett år (andra delen av artikel 2.1.71a i BRRD).

| — | Vissa kvalificerade skulder som ett dotterföretag som tillhör samma resolutionsgrupp har emitterat till en minoritetsaktieägare (artikel 45b.3 i BRRD). |
| --- | --- |

—

Vissa kvalificerade skulder som ett dotterföretag som tillhör samma resolutionsgrupp har emitterat till en minoritetsaktieägare (artikel 45b.3 i BRRD).

Definitionen i artikel 2.1.71a i BRRD innehåller en hänvisning till artikel 72a.1 b i CRR. Enligt artiklarna 11.3a och 18.1 i CRR ska moderenheter som har identifierats som resolutionsenheter som är globala systemviktiga institut, en del av ett globalt systemviktigt institut eller en del av ett globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EU uppfylla artikel 92a i CRR (dvs. TLAC-minimikravet) på konsoliderad basis på nivån för sin respektive resolutionsgrupp. Detta begränsar antalet instrument som kan användas för att efterleva TLAC-minimikravet. Det klargörs dessutom att om inget annat anges (dvs. kvalificerade skuldinstrument, som ska emitteras eller tas upp direkt av institutet enligt artikel 72b.2 a i CRR), ska instrumenten räknas med på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå. Detta gäller såväl kapitalbasen som den del av supplementärkapitalinstrumenten som har en återstående löptid på mindre än ett år, vilka enligt artikel 64 i CRR, inte längre är kvalificerade som supplementärkapitalinstrument och därför inte kan tas med i institutets kapitalbas.

Inom ramen för BRRD och efterlevnaden av det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, innebär den hänvisning till artikel 72a.1 b i CRR som görs i artikel 2.1.71a i BRRD att denna bestämmelse ska tolkas som att den har samma tillämpningsområde, dvs. som en hänvisning till avskrivna supplementärkapitalinstrument på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå. Denna tolkning säkerställer även efterlevnad av artikel 45e.1 i BRRD, enligt vilken det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder ska uppfyllas på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå.

När det gäller artiklarna 2.1.71b och 45b.4–9 i BRRD innebär detta att avskrivna supplementärkapitalinstrument som dotterföretag inom samma resolutionsgrupp har emitterat till enheter utanför resolutionsgruppen omfattas av begreppet ”efterställda kvalificerade instrument”. De bör således användas för att efterleva delen av efterställda skulder i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

31.   Fråga (artikel 45b.4)

Fråga (artikel 45b.4)

Ska artikel 45b.4 tolkas som att den även är tillämplig på resolutionsenheter som ingår i globala systemviktiga institut?

Svar

Svar

Artikel 45b.4 i BRRD ska tolkas som att den även är tillämplig på resolutionsenheter som ingår i globala systemviktiga institut eller i globala systemviktiga institut som inte är hemmahörande i EU. En grupp av globala systemviktiga institut kan ha mer än en resolutionsenhet som omfattas av artikel 45b i BRRD och ett globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EU kan ha en resolutionsenhet som är etablerad i unionen om dess resolutionsplan föreskriver en strategi med flera ingångspunkter. Därför bör definitionerna av ”resolutionsenhet” och ”resolutionsgrupp” i punkterna 83a och 83b i artikel 2.1 i BRRD även vara förenliga med genomförandet av strategier med flera ingångspunkter, vilket uttryckligen anges i skäl 4 i direktiv (EU) 2019/879, som har följande lydelse:

”I linje med TLAC-standarden bör direktiv 2014/59/EU fortsätta att möjliggöra resolutionsstrategier med en enda ingångspunkt och resolutionsstrategier med flera ingångspunkter. Enligt resolutionsstrategin med en enda ingångspunkt försätts enbart en koncernenhet, vanligtvis moderföretaget, i resolution medan andra koncernenheter, vanligtvis rörelsedrivande dotterföretag, inte försätts i resolution, medan däremot deras förluster och rekapitaliseringsbehov överförs till den enhet som försätts i resolution. Enligt resolutionsstrategin med flera ingångspunkter skulle mer än en koncernenhet kunna försättas i resolution. För att den önskvärda resolutionsstrategin ska bli ändamålsenlig är det viktigt att de enheter som ska försättas i resolution (nedan kallade resolutionsenheter) tydligt identifieras och mot vilka resolutionsåtgärder alltså skulle kunna vidtas, samt de dotterföretag som tillhör dem (nedan kallade resolutionsgrupper). Denna identifiering är också relevant vid fastställandet av på vilken nivå de regler om förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet bör tillämpas som institut och enheter bör följa. Följaktligen är det nödvändigt att införa begreppen resolutionsenhet och resolutionsgrupp och att ändra direktiv 2014/59/EU i fråga om koncernresolutionsplanering, så att resolutionsmyndigheterna uttryckligen får ett krav på sig att identifiera resolutionsenheter och resolutionsgrupper inom en koncern och att på lämpligt sätt överväga effekterna av varje planerad åtgärd inom koncernen, för att säkerställa en effektiv resolution på koncernnivå.” [fetstil tillagd]

bör direktiv 2014/59/EU fortsätta att möjliggöra resolutionsstrategier med en enda ingångspunkt och resolutionsstrategier med flera ingångspunkter

resolutionsenheter

resolutionsgrupper

Denna identifiering är också relevant vid fastställandet av på vilken nivå de regler om förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet bör tillämpas som institut och enheter bör följa.

32.   Fråga (artikel 45b.5)

Fråga (artikel 45b.5)

I artikel 45b.5 sista stycket fastställs en gräns på 10 % över vilken resolutionsmyndigheten ska bedöma den risk som avses i första stycket led b i den punkten. Har resolutionsmyndigheten handlingsutrymme för att göra denna bedömning även om gränsen inte nås?

Artikel 45b.5 förefaller endast avse skuldnedskrivningsverktyget. Hur gäller dessa principer för andra resolutionsverktyg (t.ex. ett broinstitut)?

Svar

Svar

Enligt artikel 45b.5 första stycket får resolutionsmyndigheterna begära att resolutionsenheterna ska uppfylla en viss nivå av resolutionsenheternas minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder om villkoren i det stycket är uppfyllda. Ett av dessa villkor anges i led b i den punkten (risk för att principen om ”inte sämre villkor för borgenär” överträds). Enligt andra stycket ska resolutionsmyndigheterna utföra en bedömning av det villkor som avses i led b i den första punkten om den gräns på 10 % som fastställs där nås.

Sambandet mellan de två styckena är att resolutionsmyndigheten har utrymme för att när som helst bedöma om villkoren i första stycket är uppfyllda, inbegripet risken för överträdelse av principen om ”inte sämre villkor för borgenär”. Resolutionsmyndigheten är dock skyldig att utföra bedömningen av risken för överträdelse av principen om ”inte sämre villkor för borgenär” när tröskelvärdet på 10 % nås.

Enligt artikel 37.4 ”får resolutionsmyndigheterna använda resolutionsverktygen individuellt eller i någon kombination”. Bestämmelserna i artikel 45b tillämpas alltid på samma sätt, oavsett om skuldnedskrivningsverktygen används individuellt eller i kombination med andra resolutionsverktyg. Om andra resolutionsverktyg används utan att skuldnedskrivningsverktyget används samtidigt ska även bestämmelserna i artikel 45b.5 första stycket tillämpas för att säkerställa efterlevnad av principen i artikel 34.1 g, även mot bakgrund av leden a och c i artikel 45c.1.

33.   Fråga (artikel 45b.6)

Fråga (artikel 45b.6)

I artikel 128 i CRD anges det att instituten inte får använda kärnprimärkapital som upprätthålls för att efterleva det kombinerade buffertkravet i syfte att uppfylla de riskbaserade komponenterna i kraven i artikel 92a och 92b i CRR (TLAC-minimikravet) och i artikel 45c och 45d i BRRD (det externa och interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder).

Enligt artikel 45b.6 andra stycket i BRRD får resolutionsenheter använda sin kapitalbas för att det kombinerade buffertkravet ska anses uppfylla de krav som avses i artikel 45b.4, 45b.5 och 45.b7 i BRRD (minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder).

Avser artikel 45b.6 minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder, uttryckt som procentandel av både det totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet?

Svar

Svar

Enligt artikel 45b.2 i BRRD får minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder endast uttryckas som procentandelar av det totala riskvägda exponeringsbeloppet (riskbaserad komponent) och det totala exponeringsmåttet (icke-riskbaserad komponent).

Minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder enligt artikel 45b.4, 45b.5 och 45.b7 i BRRD måste därför också uttryckas som procentandelar av det totala riskvägda exponeringsbeloppet (riskbaserad komponent) och det totala exponeringsmåttet (icke-riskbaserad komponent).

Den princip som avses i artikel 128 fjärde stycket i CRD är inte tillämplig på minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder med efterställda skulder när det uttrycks som procentandel av det totala exponeringsmåttet (dvs. det kombinerade buffertkravet ”läggs inte på” den icke-riskbaserade komponenten av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, vilket i sin tur innebär att det kärnprimärkapital som används för att efterleva det kombinerade buffertkravet uppfyller den icke-riskbaserade komponenten av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder)

Kärnprimärkapital som används för att efterleva det kombinerade buffertkravet kan dock inte användas för att uppfylla något annat krav avseende minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, vare sig underställda eller ej, uttryckt i totalt riskvägt exponeringsbelopp. Syftet med den hänvisning till punkt 5 som görs i artikel 45b.6 i BRRD är att säkerställa en enhetlig tillämpning av gränsen för den tillsynsmetod som avses i artikel 45b.7 i BRRD, som även är tillämplig på icke-systemviktiga institut enligt artikel 45b.5 i BRRD.

Artikel 45b.6 andra stycket i BRRD och artikel 128 i CRD överensstämmer därför med varandra.

34.   Fråga (artikel 45b.8)

Fråga (artikel 45b.8)

Enligt artikel 45b.8 i BRRD ges medlemsstaterna möjlighet att fastställa den procentandel som avses i första stycket i den punkten till en nivå som överstiger 30 %. Kan medlemsstaterna fastställa den nivån till 100 % med beaktande av särdragen för deras nationella banksektor?

Svar

Svar

Enligt artikel 45b.8 i BRRD får resolutionsmyndigheterna tillämpa ett högre krav för efterställda skulder än 8 % av de totala skulderna och kapitalbasen upp till en gräns på 30 % för alla resolutionsenheter som omfattas av den bestämmelsen (globala systemviktiga institut, toppnivåbanker och enheter som omfattas av artikel 45c.6 i BRRD).

Enligt artikel 45b.8 i BRRD ges medlemsstaterna möjlighet att fastställa en högre procentandel. En medlemsstat kan därför besluta att resolutionsmyndigheten bör ha befogenhet att införa högre krav avseende efterställda skulder för alla resolutionsenheter som omfattas av artikel 45b.8 i BRRD och som är etablerade i den medlemsstaten (med beaktande av särdragen för deras nationella banksektor och antalet berörda resolutionsenheter).

Detta alternativ kan dock i praktiken inte tillämpas på enheter som omfattas av SRMR, eftersom artikel 12c.8 i den förordningen inte föreskriver en sådan möjlighet. Alla institut som omfattas av SRMR, oavsett om de står under Gemensamma resolutionsnämndens direkta befogenhet eller de nationella resolutionsmyndigheternas befogenhet enligt den fördelning av uppgifter som anges i artikel 7 i SRMR, omfattas därför inte av en sådan ökad procentandel. Om en deltagande medlemsstat utnyttjar möjligheten enligt artikel 45b.8 i BRRD, är den nationella bestämmelsen endast tillämplig på enheter som omfattas av BRRD enligt dess artikel 1.1, men inte av SRMR enligt dess artikel 2. Denna möjlighet kommer främst att vara relevant för värdepappersföretag som inte omfattas av konsoliderad tillsyn av ett moderföretag.

Detta säkerställer att alla enheter som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen är föremål för samma enhetliga regler och förfaranden, vilket fastställs i artikel 1.1 i SRMR. Notera i detta sammanhang sista meningen i skäl 28 i SRMR: ”Under vissa omständigheter bör de nationella resolutionsmyndigheterna utföra sina uppgifter på grundval av och i enlighet med denna förordning när de utnyttjar de befogenheter som de tilldelats i enlighet med den nationella rätt som genomför direktiv 2014/59/EU om detta inte står i strid med denna förordning.”

d)   
  Fastställande av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder

Fastställande av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder

35.   Fråga (artikel 45c.1)

Fråga (artikel 45c.1)

Hur kommer enhetens storlek, affärsmodell, finansieringsmodell och riskprofil att användas för att justera dess minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder?

Svar

Svar

Artikel 45c i BRRD avser ett antal situationer där dessa kriterier kan påverka avvägningen av det totala minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, exempelvis att

| — | efter samråd med den behöriga myndigheten fastställa de krav på ytterligare kapitalbas som avses i artikel 104a i CRD som är tillämpliga på enheten efter resolution (punkt 3 femte stycket). |
| --- | --- |

—

efter samråd med den behöriga myndigheten fastställa de krav på ytterligare kapitalbas som avses i artikel 104a i CRD som är tillämpliga på enheten efter resolution (punkt 3 femte stycket).

| — | tillämpa den valmöjlighet som avses i punkt 6 för att välja institut som omfattas av punkt 5 och tillämpliga bestämmelser i artikel 45b i BRRD (genom att beakta villkoren i fråga om finansieringsmodellen), |
| --- | --- |

—

tillämpa den valmöjlighet som avses i punkt 6 för att välja institut som omfattas av punkt 5 och tillämpliga bestämmelser i artikel 45b i BRRD (genom att beakta villkoren i fråga om finansieringsmodellen),

| — | beakta regeln om miniminivå för nedskrivningsbara instrument (enligt punkt 3 fjärde stycket – förhållandet till det totala minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder varierar beroende på verksamhet och finansieringsmodell eftersom dessa faktorer påverkar enhetens genomsnittliga riskvikt), |
| --- | --- |

—

beakta regeln om miniminivå för nedskrivningsbara instrument (enligt punkt 3 fjärde stycket – förhållandet till det totala minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder varierar beroende på verksamhet och finansieringsmodell eftersom dessa faktorer påverkar enhetens genomsnittliga riskvikt),

| — | för enheter vars föredragna resolutionsstrategi är avveckling enligt normala insolvensförfaranden eller andra likvärdiga nationella förfaranden, bedöma huruvida minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör begränsas till förlustabsorberingsbeloppet (enligt punkt 2), |
| --- | --- |

—

för enheter vars föredragna resolutionsstrategi är avveckling enligt normala insolvensförfaranden eller andra likvärdiga nationella förfaranden, bedöma huruvida minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör begränsas till förlustabsorberingsbeloppet (enligt punkt 2),

| — | tillämpa och/eller justera beloppet för att bibehålla tillräckligt marknadsförtroende enligt punkt 3. |
| --- | --- |

—

tillämpa och/eller justera beloppet för att bibehålla tillräckligt marknadsförtroende enligt punkt 3.

36.   Fråga (artikel 45c.1)

Fråga (artikel 45c.1)

Hur återspeglas de effekter på den finansiella stabiliteten som nämns i artikel 45c.1 e i en enhets minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder?

Svar

Svar

Artikel 45c avser ett antal situationer där kriteriet för inverkan på den finansiella stabiliteten kan påverka avvägningen av det totala minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, exempelvis att

| — | tillämpa den valmöjlighet som avses i punkt 6 för att välja institut som omfattas av punkt 5 och tillämpliga bestämmelser i artikel 45b, |
| --- | --- |

—

tillämpa den valmöjlighet som avses i punkt 6 för att välja institut som omfattas av punkt 5 och tillämpliga bestämmelser i artikel 45b,

| — | beakta regeln om miniminivå för nedskrivningsbara instrument (enligt artikel 45c.3 fjärde stycket), |
| --- | --- |

—

beakta regeln om miniminivå för nedskrivningsbara instrument (enligt artikel 45c.3 fjärde stycket),

| — | för enheter vars föredragna resolutionsstrategi är avveckling enligt normala insolvensförfaranden eller andra motsvarande nationella förfaranden, bedöma huruvida minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör begränsas till förlustabsorberingsbeloppet (enligt artikel 45c.2), |
| --- | --- |

—

för enheter vars föredragna resolutionsstrategi är avveckling enligt normala insolvensförfaranden eller andra motsvarande nationella förfaranden, bedöma huruvida minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder bör begränsas till förlustabsorberingsbeloppet (enligt artikel 45c.2),

37.   Fråga (artikel 45c.2)

Fråga (artikel 45c.2)

Hur återspeglas inverkan på den finansiella stabiliteten i justeringen av förlustabsorberingsbeloppet för en enhet vars resolutionsplan föreskriver att den ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden?

Svar

Svar

Resolutionsmyndigheterna ska använda sitt bedömningsutrymme när de tillämpar denna bestämmelse. I enlighet med artikel 45c.9 ska bedömningen av de aspekter som anges i den artikeln ingå i beslutet om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder.

Materiella kapitaltillägg till rekapitaliseringsbeloppen för sådana institut skulle emellertid inte vara förenliga med artikel 45c.2 b första stycket, där det klargörs att syftet med rekapitaliseringsbeloppet är att möjliggöra för enheterna att efter resolutionsåtgärderna eller efter utövande av nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheterna uppfylla kraven för auktorisation. Enheter som enligt sin resolutionsplan ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden förväntas i detta sammanhang inte uppfylla kraven för auktorisation och bör därför normalt ha ett rekapitaliseringsbelopp.

Om en resolutionsmyndighet bedömer att en begränsning av minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder till förlustabsorberingsbeloppet skulle innebära en risk för betydande effekter på den finansiella stabiliteten eller ge upphov till spridningseffekter till finanssystemet, kan detta tyda på att en resolution enligt den föredragna resolutionsstrategin inte är rimlig och trovärdig och att resolutionsmyndigheten måste ompröva sin bedömning.

I detta avseende anges i artikel 15.1 att en resolution av en enhet ”anses möjlig om det är rimligt och trovärdigt att resolutionsmyndigheten antingen kan avveckla institutet enligt normala insolvensförfaranden eller försätta institutet i resolution med tillämpning av de olika resolutionsverktygen eller resolutionsbefogenheterna samtidigt som betydande negativa effekter på de finansiella systemen i största möjliga mån undviks, inklusive mer omfattande instabila finansiella förhållanden eller systemomfattande händelser, i den medlemsstat i vilken institutet är etablerat, eller i andra medlemsstater eller i unionen och för att säkerställa att institutets kritiska funktioner kan upprätthållas”.

38.   Fråga (artikel 45c.2)

Fråga (artikel 45c.2)

Är det möjligt enligt direktivet att inte fastställa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder för enheter vars minimikrav motsvarar kapitalbaskravet (dvs. för enheter vars resolutionsplaner föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden eller motsvarande nationella förfaranden)?

Svar

Svar

Enligt artikel 45.1 ska institut och enheter som avses i artikel 1.1 b, c och d alltid uppfylla kraven för kapitalbas och kvalificerade skulder om så krävs enligt artiklarna 45 och 45a–45i och i enlighet med dessa artiklar.

Dessa artiklar föreskriver följande undantag från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som resolutionsmyndigheterna kan bevilja om villkoren i artiklarna är uppfyllda:

| — | Hypoteklåneinstitut kan undantas enligt artikel 45a. |
| --- | --- |

—

Hypoteklåneinstitut kan undantas enligt artikel 45a.

| — | Institut som är dotterföretag till en resolutionsenhet, men som inte själva utgör resolutionsenheter, kan undantas från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45f.3 eller 45f.4. |
| --- | --- |

—

Institut som är dotterföretag till en resolutionsenhet, men som inte själva utgör resolutionsenheter, kan undantas från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45f.3 eller 45f.4.

| — | Centrala organ och kreditinstitut som är permanent underställda ett centralt organ kan undantas enligt artikel 45g. |
| --- | --- |

—

Centrala organ och kreditinstitut som är permanent underställda ett centralt organ kan undantas enligt artikel 45g.

Enligt artikel 45f.1 andra stycket är det inte obligatoriskt att tillämpa kravet i den artikeln (dvs. det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder) på en enhet som avses i artikel 1.1 b, c eller d och som är dotterföretag till en resolutionsenhet men som själv inte utgör en resolutionsenhet, eftersom det är resolutionsmyndigheten som fattar detta beslut efter samråd med den behöriga myndigheten. Det bör emellertid noteras att artikel 45f.1 tredje stycket föreskriver att moderföretag inom unionen som själva inte utgör resolutionsenheter men är dotterföretag till enheter i tredjeland ska uppfylla det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis. Detta innebär att det är obligatoriskt att fastställa det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för de enheter som avses i artikel 1.1 b, c eller d som uppfyller villkoren i tredje stycket.

Om en enhet omfattas av någon av de situationer som anges ovan är det därför obligatoriskt för resolutionsmyndigheterna att fatta ett beslut, även när resolutionsplanen föreskriver att enheten ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden eller motsvarande nationella förfaranden. Detta bekräftas ytterligare av det faktum att denna situation uttryckligen nämns i artikel 45c.2 andra och tredje stycket, som föreskriver regler för hur minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder ska beräknas för enheter som befinner sig i den situationen.

39.   Fråga (artikel 45c.2)

Fråga (artikel 45c.2)

Enligt artiklarna 45.1, 45a och 45c.2 andra stycket ska minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder fastställas även om den föredragna resolutionsstrategin är likvidation. Ska minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder beräknas på individuell eller konsoliderad basis i detta fall?

Svar

Svar

Enligt artikel 45e.1 och 45e.2 ska resolutionsenheternas externa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder fastställas och uppfyllas på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå. Resonemanget bakom dessa bestämmelser är att de förluster som enheter som tillhör en resolutionsgrupp har ådragit sig ska bäras av resolutionsenheten, som ska ha tillräckliga förlustabsorberingsresurser för att täcka hela resolutionsenhetens behov. Detta mål uppnås genom att resolutionsåtgärder tillämpas på resolutionsenheten och genom att resolutionsenheten tillämpar nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheterna enligt artikel 59 på förlusterna i föregående led från dess dotterföretag och på kapitalet i efterföljande led. Därför är resolutionsenheterna skyldiga att emittera kvalificerade instrument och poster till externa tredjepartsborgenärer (se skäl 19 i direktiv (EU) 2019/879).

Det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för institut som är dotterföretag till en resolutionsenhet men som inte själva utgör resolutionsenheter ska däremot fastställas och uppfyllas på individuell basis enligt artiklarna 45c.7 och 45f.1 (utan hinder av de situationer där det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder ska uppfyllas på konsoliderad nivå eller undergruppsnivå enligt vad som avses i artikel 45f.1 tredje stycket och artikel 45f.4 b). Dessa dotterföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringsbehov bör i regel uppfyllas av deras respektive resolutionsenheter genom att resolutionsenheterna direkt eller indirekt förvärvar kapitalbasinstrument och kvalificerade skuldinstrument som emitteras av dessa dotterföretag (se skäl 20 i direktiv (EU) 2019/879).

De regler för koncernresolution som förklaras ovan gäller inte enheter som ingår i en grupp som är föremål för konsoliderad tillsyn och vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden eller motsvarande nationella förfaranden. Sådana enheters fallissemang hanteras via normala insolvensförfaranden, som genomförs på nivån för den rättsliga enheten. Vid insolvens ska moderföretaget endast bära sina egna förluster och är inte skyldigt att stödja sina dotterföretag. Kapitalbasinstrument och vissa kvalificerade skuldinstrument som emitteras av moderföretagets dotterföretag finns då inte tillgängliga för att absorbera förluster i den individuella likvidationen av moderföretaget. I situationer där moderföretag avvecklas är det således inte lämpligt att fastställa ett minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis.

För moderföretag vars resolutionsplan föreskriver att de ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden eller andra motsvarande nationella förfaranden ska minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder därför endast fastställas och uppfyllas på individuell basis.

40.   Fråga (artikel 45c.2, 45c.3, 45c.4 och 45c.7)

Fråga (artikel 45c.2, 45c.3, 45c.4 och 45c.7)

Det är oklart hur begreppet ”en lämplig tidsperiod som inte får överstiga ett år” i artikel 45c.2, 45c.3, 45c.4 och 45c.7 ska tolkas vid tillämpningen av den artikeln. Innebär detta att rekapitaliseringsbeloppet ska fastställas vid en nivå som säkerställer att enheten kan bibehålla marknadsförtroendet efter resolutionen endast under ett år?

Svar

Svar

Artikel 5c.3 och 45c.7 föreskriver att det belopp för att bibehålla tillräckligt marknadsförtroende som ingår i rekapitaliseringsbeloppet måste fastställas till den nivå som krävs för att enheten ska bibehålla marknadsförtroendet under en lämplig tidsperiod som inte får överstiga ett år.

Tidsramen på ett år är proportionerlig och överensstämmer med den tidsram som gäller för kalibreringen av tillsynskrav för instituten. Detta är relevant med tanke på att tillsynskraven är en av de viktigaste aspekterna vid fastställandet av nivån för minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

41.   Fråga (artikel 45c.3 och 45c.7)

Fråga (artikel 45c.3 och 45c.7)

Artikel 45c.3 och 45c.7 avser behovet av att bibehålla en viss nivå på minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för att säkerställa att en enhet efterlever auktorisationskraven och kan bedriva den verksamhet för vilken den auktoriserats enligt CRD IV. Dessa bestämmelser är även tillämpliga på enheter som omfattas av artikel 1 b, c och d i BRRD. En del av dessa enheter omfattas dock inte av auktorisationskraven enligt CRD, utan av särskilda nationella bestämmelser. Hur bör hänvisningarna till att efterleva auktorisationskraven införlivas för dessa enheter i den nationella lagstiftningen?

Svar

Svar

I den mån godkännande och auktorisation av enheter enligt artikel 1.1 b, c eller d i BRRD inte regleras av CRD eller Mifid, utan av andra motsvarande nationella rättsakter och unionsrättsakter, bör en lämplig hänvisning inbegripas i den nationella lagstiftning som införlivar artikel 45c.1 b i BRRD. I detta avseende möjliggör artikel 45c.2 b i BRRD en sådan bredare tolkning, eftersom det anges att enheterna ska rekapitaliseras till den nivå som krävs för att den eller de ska kunna fortsätta att uppfylla auktorisationskraven enligt CRD, Mifid eller ”en likvärdig lagstiftningsakt”.

42.   Fråga (artikel 45c.3 femte stycket)

Fråga (artikel 45c.3 femte stycket)

Hur ska det totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet justeras enligt artikel 45c.3 a eller femte stycket?

Svar

Svar

När rekapitaliseringsbeloppet fastställs ska det relevanta totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet justeras till de senaste rapporterade värdena för att återspegla den effekt som tillämpningen av de resolutionsåtgärder som anges i resolutionsplanen skulle ha på det totala riskvägda exponeringsbeloppet och det totala exponeringsmåttet.

I enlighet med artikel 45c.3 första stycket leden a ii och b ii ska de resolutionsåtgärder som de senaste rapporterade värdena ska justeras mot vara de åtgärder som föreskrivs i den föredragna resolutionsstrategin.

e)   
  Tillämpning av de interna minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på enheter som inte själva utgör resolutionsenheter

Tillämpning av de interna minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på enheter som inte själva utgör resolutionsenheter

43.   Fråga (artikel 45f.1)

Fråga (artikel 45f.1)

Är artikel 45f.1 i fråga om interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder även tillämplig på globala systemviktiga institut?

Svar

Svar

Bestämmelserna i artikel 45f är tillämpliga på alla institut som är dotterföretag till en resolutionsenhet eller en enhet i ett tredjeland och som inte själva utgör resolutionsenheter. Detta omfattar även globala systemviktiga institut.

44.   Fråga (artikel 45f.1)

Är artikel 45f.1 andra stycket individuellt tillämplig på de enheter som avses i den artikeln?

Svar

Svar

Artikel 45f.1 första stycket klargör att institut som är dotterföretag till en resolutionsenhet eller till en enhet i ett tredjeland men som själva inte utgör resolutionsenheter ska efterleva de interna minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på individuell basis. Enligt andra stycket i den artikeln får resolutionsmyndigheterna besluta att tillämpa de interna minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder på de enheter som avses i artikel 1.1 b, c eller d. Artikel 45f.1 andra stycket är även tillämplig på individuell basis, om inte enheten omfattas av artikel 45f.1 tredje stycket.

Artikel 45f.1 tredje stycket, som föreskriver en möjlighet att uppfylla kraven i artiklarna 45c och 45d, avser endast moderföretag inom unionen som är dotterföretag till enheter i ett tredjeland.

Enligt artikel 45f.4 får solutionsmyndigheten bevilja ett undantag från tillämpningen av det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på ett dotterföretag som inte utgör en resolutionsenhet om flera villkor är uppfyllda, dvs. att både dotterföretaget och dess moderföretag är etablerade i samma medlemsstat och ingår i samma resolutionsgrupp och moderföretaget uppfyller det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på konsoliderad basis.

Vid tillämpningen av ett undantag från det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45f.4 kan det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder därför även uppfyllas på (under)gruppsbasis för de enheter som avses i artikel 1.1 b, c och d. Om inget undantag föreligger är det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder tillämpligt på individuell basis, utom i de fall då enheten är ett moderföretag i unionen till en grupp i ett tredjeland.

45.   Fråga (artikel 45f.3)

Fråga (artikel 45f.3)

Enligt artikel 45f.3 i BRRD får resolutionsmyndigheten bevilja undantag från tillämpningen av det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder under förutsättning att villkoren i den artikeln är uppfyllda. De villkor som fastställs i artikel 45f.3 d–f i BRRD verkar dock inte ha någon motsvarighet i artikel 12h.1 i SRMR. Hur bör medlemsstaterna hantera detta när de införlivar artikel 45f.3 i BRRD?

Svar

Svar

Det minskade antalet villkor för att bevilja ett dotterföretag undantag från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt det gällande SRMR jämfört med det gällande BRRD överensstämmer med SRMR I och BRRD I, där så redan var fallet.

Trots skillnaderna mellan BRRD och SRMR ska medlemsstaterna inbegripa alla villkor som anges i artikel 45f.3 i sin nationella lagstiftning som genomför BRRD och SRMR. Tillämpningsområdet för BRRD, och följaktligen för de nationella lagar som genomför BRRD, vilket fastställs i artikel 1.1 i det direktivet, skiljer sig från tillämpningsområdet för SRMR, som fastställs i artikel 2 i den förordningen. Tillämpningsområdet för SRMR täcker inte värdepappersföretag som inte omfattas av konsoliderad tillsyn av moderföretag och inte heller filialer till institut som är etablerade utanför unionen.

46.   Fråga (artikel 45f.5)

Fråga (artikel 45f.5)

Vilken innebörd har artikel 45f.5 g i BRRD med tanke på att enligt det finansiella säkerhetsställande som avses i led c i den artikeln ska säkerheten alltid ska ”ställas”, dvs. den ska ägas eller innehas av mottagaren av säkerheten (se artikel 1.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG (14))?

14

Svar

Svar

Artikel 45f.5c i BRRD innehåller en hänvisning till definitionen av avtal om finansiellt säkerhetsställande i artikel 2.1 a i direktiv 2002/47/EG, nämligen ”avtal om finansiell äganderättsöverföring eller finansiell säkerhet, oavsett om dessa täcks av ramavtal eller allmänna villkor”. För avtal om finansiell säkerhet ställer säkerhetsställaren finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd. Enligt direktiv 2002/47/EG ska säkerheten ”ställas”, vilket dessutom ska fastställas skriftligen. I artikel 1.5 i direktiv 2002/47/EG anges att sådan skriftlig bevisning om att den finansiella säkerheten har ”ställts” innebär att det måste vara möjligt att identifiera den avsedda finansiella säkerheten. För detta ändamål räcker det att visa att säkerheter i form av kontoförda finansiella instrument har krediterats eller utgör ett tillgodohavande på det relevanta kontot och att en säkerhet i form av betalningsmedel har krediterats eller utgör ett tillgodohavande på det därför avsedda kontot.

I artikel 2.2 i direktiv 2002/47/EG klargörs att hänvisningar till ”att ställa” eller ”ställande” av finansiell säkerhet avser den finansiella säkerhet som lämnas, överförs, hålls, registreras eller på annat sätt anges, så att den innehas eller kontrolleras av säkerhetstagaren eller en person som handlar för dennes räkning. En rätt för säkerhetsställaren att byta ut den finansiella säkerheten eller att dra tillbaka överskjutande finansiell säkerhet ska dessutom inte påverka det faktum att den finansiella säkerheten anses ha ställts till säkerhetstagaren enligt detta direktiv.

Mot bakgrund av ovanstående innebär led g i artikel 45f.5 i BRRD att det inte ska finnas några rättsliga, regleringsmässiga eller operativa hinder för tillägnelse eller verkställande av den ställda säkerheten, även om resolutionsåtgärder vidtas i fråga om resolutionsenheten. Detta är förenligt med de allmänna bestämmelserna i direktiv 2002/47/EG.

47.   Fråga (artikel 45f)

Fråga (artikel 45f)

Med beaktande av artiklarna 44 och 45f, kan andra skulder än skulder som är kvalificerade för att ett institut ska uppfylla sitt interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder skrivas ned inom gruppen? Med andra ord, kan alla skulder som en enhet emitterar gentemot andra enheter i gruppen (inte nödvändigtvis resolutionsenheter) skrivas ned?

Svar

Svar

Om ett dotterföretag som inte är en resolutionsenhet försätts i resolution med avvikelse från resolutionsplanen kan resolutionsmyndigheten tillämpa nedskrivningsbefogenheter i förhållande till befintliga borgenärer, inbegripet innehavare av sådana skulder som avses i artikel 45f.2 a (normalt resolutionsenheten), men även i förhållande till andra borgenärer, antingen inom eller utanför resolutionsgruppen, samtidigt som rangordningen av fordringar ska respekteras. Enligt artikel 45f.2 a iii ska skulder som kan användas för att uppfylla det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder rangordnas lägre än skulder som inte uppfyller de krav som avses i led i i samma bestämmelse (dvs. de ska vara underordnade instrument som inte räknas gentemot det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder) och de kan inte räknas med i kapitalbaskraven. Detta innebär att fordringar från borgenärer inom gruppen som är kopplade till instrument som inte är kvalificerade för det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder skulle rangordnas högre än skulder som är kvalificerade för detta ändamål. Dessa fordringars rangordning vid insolvens måste beaktas när de skrivs ned.

Om skuldnedskrivningsverktyget tillämpas på dotterföretag som inte har identifierats som resolutionsenheter ska enligt artikel 44.2 h i BRRD och med avvikelse från resolutionsplanen koncerninterna fordringar till dotterföretag som inte är resolutionsenheter men som ingår i samma resolutionsgrupp enligt resolutionsplanen obligatoriskt undantas från nedskrivningsbefogenheterna (utom i de fall fordringarna har en lägre rangordning än vanliga skulder utan säkerhet enligt relevant nationell rätt). Enligt artikel 44.2 e ska andra koncerninterna fordringar till gruppenheter dock inte undantas från tillämpningen av nedskrivningsbefogenheterna.

a)   
  Rapportering

Rapportering

48.   Fråga (artikel 45i)

Fråga (artikel 45i)

Enligt artikel 45i.1 ska enheter som avses i artikel 1.1 och som omfattas av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder rapportera ett antal uppgifter som anges i artikel 45i.1 till sina behöriga myndigheter och resolutionsmyndigheter.

Kan medlemsstaterna i sin nationella införlivandelagstiftning föreskriva att enheterna endast ska rapportera till en myndighet om den myndigheten agerar både som behörig myndighet och som resolutionsmyndighet (vanligen centralbanken)?

Svar

Svar

Enligt artikel 3.3 ”Utseende av myndigheter med ansvar för resolution” får medlemsstaterna föreskriva att resolutionsmyndigheterna får vara centralbanker. I en sådan situation ska adekvata arrangemang finnas för att säkerställa operativt oberoende mellan den behöriga myndighetens resolutionsfunktion och tillsynsfunktion eller andra funktioner. Enligt artikel 3.3 andra stycket ska resolutionsmyndigheten vara strukturellt separerad från och följa andra rapporteringsvägar än tillsynsmyndigheten.

Artikel 45i.1 föreskriver tydligt att enheterna ska rapportera de uppgifter som anges i skälen a, b och c, både till de behöriga myndigheterna och till resolutionsmyndigheterna. Med tanke på att de uppgifter som enheten ska lämna är identiska medför detta ingen ytterligare börda på enheten. De begärda uppgifterna skickas parallellt till de behöriga myndigheterna och till resolutionsmyndigheterna, vilket säkerställer en smidig och snabb informationsöverföring, utan ytterligare förseningar.

b)   
  Övergångsarrangemang och arrangemang efter resolution

Övergångsarrangemang och arrangemang efter resolution

49.   Fråga (artikel 45m.1 och 45m.6)

Fråga (artikel 45m.1 och 45m.6)

Är det möjligt att fastställa andra mellanliggande mål än det som avses i artikel 45m.1 andra stycket (dvs. den 1 januari 2022)?

Hur förhåller sig det mellanliggande målet till det planerade minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för varje tolvmånadersperiod under den övergångsperiod som avses i artikel 45m.6?

Svar

Svar

Resolutionsmyndigheterna får endast fastställa den mellanliggande målnivå som anges i artikel 45m.1, dvs. den målnivå som de ska uppfylla den 1 januari 2022.

Enligt artikel 45m.6 ska resolutionsmyndigheterna också fastställa ett planerat minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder för varje tolvmånadersperiod under övergångsperioden. Dessa är dock vägledande och är således inte bindande för institutet.

50.   Fråga (artikel 45m)

Fråga (artikel 45m)

Vad händer med de beslut som resolutionsmyndigheterna har antagit för att fastställa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt BRRD I när de ändringar av BRRD som införs genom direktiv (EU) 2019/879 blir tillämpliga?

Skulle det vara berättigat att införa en övergångsbestämmelse på nationell nivå för att upphäva befintliga beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder tills nya beslut antas?

Svar

Svar

Direktiv (EU) 2019/879 innehåller inga särskilda bestämmelser om beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder som fattats före respektive tillämpningsdatum. De befintliga beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder som resolutionsmyndigheterna har fattat på grundval av BRRD 1 förblir giltiga till dess att resolutionsmyndigheterna fattar nya beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder på grundval av det gällande BRRD.

Bedömningen av de rättsliga följderna av dessa beslut ska utföras enligt de rättsliga bestämmelser som var tillämpliga vid den tidpunkt då beslutet fattades (dvs. enligt reglerna i BRRD I). Vid en bedömning av huruvida ett institut efterlever ett beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder som har fattats enligt BRRD I innebär detta att de relevanta kvalificeringsreglerna är de som föreskrivs i BRRD I. Ett institut kan inte anses bryta mot ett beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder som har fattats enligt BRRD I på grundval av kvalificeringsreglerna i det gällande BRRD.

Det är således inte nödvändigt att frångå eller upphäva beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder som grundar sig på BRRD I under övergångsperioden till dess nya beslut som grundar sig på det gällande BRRD har fattats.

51.   Fråga (artikel 45m)

Fråga (artikel 45m)

Vad händer med de övergångsperioder som redan har fastställts i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1450 (15)?

15

Svar

Svar

Efter tillämpningsdatumet för de ändringar som införs i BRRD genom direktiv (EU) 2019/879 (dvs. den 28 december 2020) ska resolutionsmyndigheterna granska eventuella tidigare antagna beslut om minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder mot bakgrund av den nya ramen för minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder, vilken medför en annorlunda kalibrering och andra kvalificeringsregler. Därför måste nya övergångsperioder fastställas för att säkerställa efterlevnad av den reviderade ramen.

52.   Fråga (artikel 45m.4)

Fråga (artikel 45m.4)

Är det möjligt att på förhand besluta att en toppnivåbank ska omfattas av artikel 45c.6 om de totala tillgångarna för dess resolutionsgrupp understiger 100 miljarder EUR? Detta skulle vara nödvändigt för att undvika att artikel 45m.4 blir tillämplig, enligt vilken sådana resolutionsenheter som avses i artikel 45c6 beviljas en övergångsperiod på tre år för att uppfylla minimikraven för kapitalbas och kvalificerade skulder från beslutsdatumet.

Svar

Svar

Artikel 45m.4 föreskriver att reglerna om efterställning i artikel 45b.4 och 45b.7 och minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45c.5 och 45c.6 inte tillämpas inom en treårsperiod från den dag då resolutionsenheten hamnade i den situation som avses i artikel 45c.5 eller 45c.6.

Artikel 45m.4 är inte tillämplig på resolutionsenheter som avses i artikel 45c.5 (toppnivåbanker) som inte når upp till tröskelvärdet på 100 miljarder EUR och som resolutionsmyndigheten betraktar som systemviktiga institut och behandlar på samma sätt som toppnivåbanker. Resonemanget bakom den övergångsperiod som föreskrivs i artikel 45m.4 är att ge resolutionsenheter som tidigare inte omfattades av minimikrav tillräckligt med tid på sig för att säkerställa efterlevnad av de nya minimikrav som blir tillämpliga på dem. Systemviktiga institut som tidigare var toppnivåbanker befinner sig dock inte i denna situation. Dessa resolutionsenheter har redan omfattats av samma minimikrav, men enligt en annan rättslig grund (artikel 45c.5 i stället för artikel 45c.6).

Den sista delen av artikel 45m.4 – ”eller resolutionsenheten hamnade i den situation som avses i artikel 45c.5 eller 45c.6 ” – är således inte tillämplig på systemviktiga institut som har anmälts som sådana enligt artikel 45c.6 och som tidigare var toppnivåbanker, på grund av att de tidigare befann sig i den situation som avses i artikel 45c.5.

Detsamma gäller i den motsatta situationen, där ett systemviktigt institut ökar sina tillgångar över 100 miljarder EUR och blir en toppnivåbank.

Det bör emellertid noteras att tillämpningen av artikel 45c.6 kan leda till strängare krav jämfört med kraven i artikel 45c.5 till följd av artikel 45b.4 andra och fjärde stycket, där det föreskrivs att begränsningen på 27 % av det totala riskvägda exponeringsbeloppet för efterställda skulder endast är tillämplig på resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.5, och inte på resolutionsenheter som omfattas av artikel 45c.6. I ett sådant fall gäller inte det ovannämnda resonemanget, vilket innebär att övergångsperioden på tre år blir tillämplig på resolutionsenheten.

Detta innebär i sin tur att det inte finns något behov av att förhandsanmäla ett institut som systemviktigt, vilket i alla händelser sannolikt inte skulle vara tillåtet enligt lagstiftningen, eftersom toppnivåbanker inte uppfyller villkoren i artikel 45c.6 (dvs. att ingå i en resolutionsgrupp vars totala tillgångar understiger 100 miljarder EUR).

c)   
  Samband mellan bestämmelserna i CRD och CRR

Samband mellan bestämmelserna i CRD och CRR

53.   Fråga (artikel 128 i CRD)

Fråga (artikel 128 i CRD)

I artikel 128 fjärde stycket i CRD anges det att instituten inte ska använda kärnprimärkapital som upprätthålls för uppfyllande av det kombinerade buffertkravet i fråga om de riskbaserade komponenterna i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (dvs. minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder uttryckt som totalt riskvägt exponeringsbelopp). Får kärnprimärkapital som används för det kombinerade buffertkravet även användas för att uppfylla de icke-riskbaserade komponenterna i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (dvs. minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder uttryckt som totalt riskvägt exponeringsbelopp)? Vilket är resonemanget bakom en sådan behandling?

Svar

Svar

I enlighet med artikel 128 fjärde stycket i CRD kan samma kärnprimärkapital inte användas för att uppfylla

| — | det kombinerade buffertkravet, och |
| --- | --- |

—

det kombinerade buffertkravet, och

| — | den riskbaserade komponenten i de krav som anges i artiklarna 92a och 92b i CRR (TLAC-minimikravet) och i artiklarna 45c och 45d i BRRD (externt och internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder). |
| --- | --- |

—

den riskbaserade komponenten i de krav som anges i artiklarna 92a och 92b i CRR (TLAC-minimikravet) och i artiklarna 45c och 45d i BRRD (externt och internt minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder).

Samma kärnprimärkapital kan följaktligen användas för att uppfylla det kombinerade buffertkravet och de icke-riskbaserade komponenterna i TLAC-minimikravet och det externa och interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som baseras på det totala exponeringsmåttet (för dessa krav anges de icke-riskbaserade komponenterna i artikel 92a.1 b i CRR och i artikel 45.2 b i BRRD).

Det bör noteras att enligt EU:s tillsynsram (CRD och CRR) räknas det kombinerade buffertkravet endast utöver de riskbaserade tillsynskraven (och inte utöver kravet avseende den icke-riskbaserade bruttosoliditetsgraden). Detta samband bekräftas uttryckligen i artikel 141a andra stycket i CRD.

Enligt artikel 1.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1450, som antogs enligt BRRD I, ingår det kombinerade buffertkravet i förlustabsorberingsbeloppet, men endast när det räknas tillsammans med de riskbaserade tillsynskraven.

Enligt artikel 45.2 a och b i BRRD uttrycks minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som en procentandel av det totala riskvägda exponeringsbeloppet respektive det totala exponeringsbeloppet. Vad gäller den komponent som uttrycks som en procentandel av det totala riskvägda exponeringsbeloppet undantas nu det kombinerade buffertkravet från kalibreringen av förlustabsorberingsbeloppet av minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder för att möjliggöra mer proportionerliga stegvisa tillsynsingripanden. Syftet med detta är att förhindra att minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (uttryckt som en procentandel av det totala riskvägda exponeringsbeloppet) överskrids varje gång som det kombinerade buffertkravet överskrids. Den nya bestämmelsen om att det kombinerade buffertkravet läggs på minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder förväntas även underlätta tillämpningen av vissa makrotillsynsåtgärder, exempelvis den kontracykliska kapitalbuffert som avses i artikel 128.6 a första stycket i CRD.

54.   Fråga (artikel 72b.3 i CRR)

Fråga (artikel 72b.3 i CRR)

Är det endast möjligt att tillgodoräkna 3,5 % av det totala riskvägda exponeringsbeloppet vid användning av icke-efterställda instrument för att uppfylla TLAC-minimikravet när det kravet uttrycks som en procentandel av det totala riskvägda exponeringsbeloppet, men inte när det uttrycks som en procentandel av det totala exponeringsmåttet? Kan detta förtydligas i införlivandet av BRRD på nationell nivå?

Svar

Svar

I enlighet med artikel 72b.3 i CRR är det från år 2022 och framåt möjligt att tillgodoräkna 3,5 % av det totala riskvägda exponeringsbeloppet vid användning av icke-efterställda instrument även för den komponent i TLAC-standarden som uttrycks som en procentandel av det totala exponeringsmåttet (genom att tillämpa ett tillgodoräknande som motsvarar 3,5 % av det totala riskvägda exponeringsbeloppet räknat i totalt exponeringsbelopp). I enlighet med artikel 494.2 i CRR gäller samma princip för tillgodoräknandet av 2,5 % av det totala riskexponeringsbeloppet för icke-efterställda kvalificerade instrument från 2019 fram till slutet av 2021.

Detta beror på att artikel 72b i CRR fastställer de villkor som är tillämpliga på skuldinstrument som är kvalificerade för att efterleva TLAC-standarden. Artikel 72b.3 i CRR föreskriver inte olika kvalificeringskriterier för de två komponenter i TLAC-standarden som anges i artikel 92a1 a och b i CRR. Hänvisningen till det totala riskvägda exponeringsbeloppet i artikel 72b.3 i CRR görs endast i beräkningssyfte.

Tillgodoräknandet regleras inte av BRRD och inga bestämmelser i det avseendet behöver därför införlivas. Enligt skäl 10 i BRRD påverkar direktivets bestämmelser om efterställning av instrument som är kvalificerade för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder inte möjligheten att delvis uppfylla TLAC-minimikravet med icke-efterställda skuldinstrument, vilket föreskrivs i CRR.

55.   Fråga (artikel 72l i CRR)

Fråga (artikel 72l i CRR)

Enligt TLAC-standarden kan TLAC-minimikravet bland annat uppfyllas genom andra lagstadgade kapitalinstrument än kärnprimärkapital som emitteras av dotterföretag som ingår i en resolutionsgrupp endast fram till 2022, om de räknas mot uppfyllandet av minimikapitalkraven och på vissa villkor (avsnitt 11 i TLAC-standarden). Artikel 72l i CRR föreskriver att ”ett instituts kapitalbas och kvalificerade skulder ska utgöras av summan av dess kapitalbas och kvalificerade skulder”. Enligt artiklarna 81–88 i CRR omfattar denna kapitalbas den kapitalbas som dotterföretag har emitterat till tredje parter, utan tidsbegränsning.

Är det korrekt att föreskriva i nationell lagstiftning att kapitalbasinstrument som dotterföretag emitterar till tredje parter räknas mot minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt både CRR och BRRD, utan tidsbegränsning?

Svar

Svar

Alla lagstadgade kapitalbasinstrument som dotterföretag emitterar till tredje parter är kvalificerade för att uppfylla TLAC-minimikravet för resolutionsenheter och det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (utan tidsfristklausul) för de belopp som får ingå i kapitalbasen. I fråga om de kapitalbasinstrument som är kvalificerade för att uppfylla det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt artikel 45f.2 i BRRD gäller ytterligare kriterier.

E.   FRÅGOR OM SKULDNEDSKRIVNINGSVERKTYGET

FRÅGOR OM SKULDNEDSKRIVNINGSVERKTYGET

56.   Fråga (artikel 44.2)

Fråga (artikel 44.2)

Enligt artikel 44.2 f i BRRD undantas skulder till centrala motparter i tredjeland som har som godkänts av Esma enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 (16) från skuldnedskrivning. Andra skyddsåtgärder för centrala motparter i tredjeland anges i artiklarna 69, 70 och 71 i BRRD. Direktivet föreskriver dock inte en jämförbar behandling av avvecklingssystem för värdepapper som regleras av lagstiftningen i ett tredjeland och för de enheter som driver sådana system.

16

När en medlemsstat tillämpar bestämmelserna i SFD på sina inhemska institut som deltar direkt i avvecklingssystem för värdepapper som regleras av lagstiftningen i ett tredjeland, vilket anges i skäl 7 i SFD, syftar BRRD då till att föreskriva att dessa system i tredjeländer ska behandlas på liknande sätt som l centrala motparter i tredjeland som har som godkänts av Esma?

Svar

Svar

Enligt artikel 44.2 f i BRRD undantas kortfristiga skulder ”till system eller systemoperatörer som har utsetts i enlighet med direktiv 98/26/EG [SFD] eller till deras deltagare och som uppstår till följd av deltagandet i ett sådant system” från skuldnedskrivningsverktygets tillämpningsområde.

Det undantag från skuldnedskrivningsverktygets tillämpningsområde som fastställs i artikel 44.2 f i BRRD är inte tillämpligt på system i tredjeländer, oavsett om medlemsstaterna tillämpar bestämmelserna i SFD på sina inhemska institut som deltar direkt i dessa avvecklingssystem för värdepapper enligt skäl 7 i SFD eller ej, eftersom de inte har utsetts i enlighet med SFD. Undantagen från utövandet av de befogenheter som avses i artiklarna 69.4 a, 70.2 a eller 71.3 a i BRRD är inte heller tillämpliga på sådana system i tredjeländer.

57.   Fråga (artikel 44.2)

Fråga (artikel 44.2)

I artikel 108.2 används begreppet ”fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet” endast för att hänvisa till överordnade prioriterade skulder. Med tanke på detta, bör vi tolka ”fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet” på samma sätt när det gäller hänvisningen i artikel 44.2 h, dvs. bör vi undanta ”vanliga skulder utan säkerhet” i artikel 44.2 h från underordnade prioriterade skulder?

Svar

Svar

Begreppet ”fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet” som används i artikel 108.2 och begreppet ”vanliga skulder utan säkerhet” i artikel 44.2 h bör tolkas konsekvent. Eftersom de skuldinstrument som uppfyller villkoren i artikel 108.2 (dvs. underordnade prioriterade skulder) uttryckligen ska ges lägre prioritet än ”fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet” (dvs. överordnade skulder) ska begreppet ”fordringar från ordinarie borgenärer utan säkerhet” per definition undanta underordnade prioriterade skulder.

58.   Fråga (artikel 48.7)

Fråga (artikel 48.7)

Är det korrekt att institut enligt artikel 48.7 inte får ha några instrument som ges lika hög prioritet som kapitalbasposter eller kapitalbasinstrument?

Svar

Svar

Enligt artikel 48.7 ska medlemsstaterna ändra sin nationella insolvenslagstiftning för att säkerställa att fordringar som härrör från kapitalbasposter ges lägre prioritet än fordringar som inte härrör från kapitalbasposter. När denna bestämmelse har införlivats bör det inte vara möjligt för instituten att inneha skulder som inte härrör från kapitalbasposter och som skulle ges lika hög prioritet som kapitalbasposter enligt den nationella rätt som reglerar normala insolvensförfaranden som avses i artikel 48.7 (lagstadgad lösning).

59.   Fråga (artikel 48.7)

Fråga (artikel 48.7)

Vilket är resonemanget bakom artikel 48.7? Införlivandet av denna bestämmelse verkar vara särskilt problematiskt, eftersom ett instruments prioritetsgrad vid insolvens kan ändras om instrumentet inte längre är kvalificerat som kapitalbaspost.

Svar

Svar

Enligt artikel 48.7 ska medlemsstaterna ändra sin nationella insolvenslagstiftning för att säkerställa att fordringar som härrör från kapitalbasposter ges lägre prioritet än fordringar som inte härrör från kapitalbasposter. Syftet med denna bestämmelse var att säkerställa att när kapitalbasposter skrivs ned eller konverteras vid den tidpunkt då ett institut inte längre är bärkraftigt enligt artiklarna 59 och 60 eller artikel 48 ska det inte finnas några andra skulder som prioriteras lika eller lägre sådana poster. Detta kommer i hög grad att begränsa riskerna för rättsliga problem till följd av de åtgärder som de behöriga myndigheterna eller insolvensmyndigheterna vidtar till följd av överträdelser av principen om ”inte sämre villkor för borgenär”.

Om ett instrument inte längre är kvalificerat som kapitalbaspost bör det i den nationella insolvenslagstiftningen säkerställas att det inte kan ges lika hög eller lägre prioritet än kapitalbasposter.

F.   FRÅGOR OM AVTALSENLIGT ERKÄNNANDE AV SKULDNEDSKRIVNING

FRÅGOR OM AVTALSENLIGT ERKÄNNANDE AV SKULDNEDSKRIVNING

60.   Fråga (artikel 55.3)

Fråga (artikel 55.3)

Kan det rättsutlåtande om den rättsliga verkställbarheten hos och verkan av det avtalsvillkor som avses i artikel 55.1 tillhandahållas externt, internt eller båda? Ska interna och externa utlåtanden anses ha samma värde enligt artikel 55.3? Bör detta överlåtas till det berörda institutet?

Svar

Svar

Texten är neutral i detta avseende, så både interna och externa utlåtanden skulle överensstämma med artikel 55.3.

61.   Fråga (artikel 55.1)

Fråga (artikel 55.1)

I artikel 55.1 första stycket föreskrivs att när det gäller skulder som inte är undantagna från skuldnedskrivningsverktygets tillämpningsområde och regleras av rätt i ett tredjeland ska det berörda avtalet innehålla ett avtalsvillkor enligt vilket motparten går med på att den skulden kan omfattas av nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter och på att vara bunden av sådana befogenheter. Denna skyldighet är inte tillämplig i följande situationer:

| a) | Om resolutionsmyndigheten fastställer att skulderna eller instrumenten kan komma att omfattas av dess nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter enligt tredjelandets rätt eller av ett bindande avtal som ingåtts med det berörda tredjelandet (artikel 55.1 sista stycket). |
| --- | --- |

a)

Om resolutionsmyndigheten fastställer att skulderna eller instrumenten kan komma att omfattas av dess nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter enligt tredjelandets rätt eller av ett bindande avtal som ingåtts med det berörda tredjelandet (artikel 55.1 sista stycket).

| b) | Resolutionsmyndigheten beslutar att skyldigheten inte ska tillämpas på institut eller enheter för vilka minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder lika med det belopp för förlustabsorbering som fastställts i artikel 45c.2 a, förutsatt att de skulder som uppfyller de villkor som anges i artikel 55.1 första stycket inte räknas med i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 55.1 andra stycket). |
| --- | --- |

b)

Resolutionsmyndigheten beslutar att skyldigheten inte ska tillämpas på institut eller enheter för vilka minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder lika med det belopp för förlustabsorbering som fastställts i artikel 45c.2 a, förutsatt att de skulder som uppfyller de villkor som anges i artikel 55.1 första stycket inte räknas med i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 55.1 andra stycket).

| c) | Om det inte är rättsligt eller av annan anledning ogörligt att i avtalsbestämmelserna ta med ett sådant villkor (artikel 55.2 sista stycket). |
| --- | --- |

c)

Om det inte är rättsligt eller av annan anledning ogörligt att i avtalsbestämmelserna ta med ett sådant villkor (artikel 55.2 sista stycket).

Enligt artikel 55.2 sista stycket får skulder för vilka institutet i avtalsbestämmelserna inte inkluderar ett villkor eller inkluderar ett undantag på grund av att det är ogörligt att ta med villkoret, inte medräknas i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

Är det korrekt att införliva artikel 59.1 och 59.2 för att föreskriva att skulder som regleras av rätt i ett tredjeland som inte inkluderar avtalsvillkoret om erkännande eftersom det finns bindande avtal eller ett avtalsenligt erkännande av skuldnedskrivning fortfarande kan medräknas i minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder?

Svar

Svar

Enligt artikel 55.1 tredje stycket är skyldigheten att inkludera ett avtalsenligt erkännande av skuldnedskrivning inte tillämplig om resolutionsmyndigheten fastställer att de berörda skulderna eller instrumenten kan komma att omfattas av resolutionsmyndighetens nedskrivnings- och konverteringsbefogenheter enligt ett bindande avtal som ingåtts med det berörda tredjelandet eller enligt tredjelandets rätt.

I ett sådant fall är institutet inte skyldigt att inkludera avtalsvillkoret och (till skillnad från situationer där det åberopas att det är ogörligt att ta med villkoret) blir nedskrivnings- och konverteringsbefogenheterna tillämpliga. Det faktum att ett sådant villkor inte inkluderas innebär följaktligen inte att de följder som anges i artikel 55.2 sista stycket blir aktuella, dvs. att skulderna eller instrumenten undantas från minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Dessa skulder kan därför medräknas mot minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

62.   Fråga (artikel 55.2)

Fråga (artikel 55.2)

I och med den nya bestämmelsen i artikel 55.2 i BRRD, enligt vilken skulder som inte omfattas av avtalsenligt erkännande av skuldnedskrivning nu uttryckligen undantas från medräkning mot minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, får primärkapitaltillskott och supplementärkapital som omfattas av klausulen om undantag för gammal hävd enligt artikel 494.1 och 494.2 i CRR inte medräknas för minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Hur bör resolutionsmyndigheterna hantera denna lucka?

Svar

Svar

Kapitalbasinstrument ingår i tillämpningsområdet för artikel 55 sedan tillämpningsdatumet för BRRD I (1 januari 2015). Artikel 45.5 i BRRD I föreskrev redan att om en resolutionsmyndighet inte anser att ett beslut om att skriva ned och konvertera en skuld som regleras av ett tredjelands rätt är tillämpligt (bland annat mot bakgrund av avtalsvillkor eller relevanta internationella överenskommelser) kan skulden i fråga inte räknas med för att uppfylla minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. Bestämmelsen om att skulder som inte omfattar ett avtalsenligt erkännande av skuldnedskrivning (eller inte inkluderar detta för att det är ogörligt) inte får medräknas mot minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder är därför inte ny.

När det gäller kapitalbasinstrument kan det finnas en skillnad mellan det belopp som är kvalificerat för att efterleva kapitalbaskraven och det belopp som kan räknas med för att efterleva minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, eftersom reglerna i BRRD endast är tillämpliga på minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder. För att hantera eventuella brister i beloppen för kapitalbas och kvalificerade skulder för att efterleva minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder som kan uppstå till följd av denna skillnad, kan resolutionsmyndigheterna se över sina befintliga befogenheter, inbegripet befogenheten att åtgärda eller avlägsna hinder för resolution enligt artikel 17 i BRRD eller befogenheten att fastställa en övergångsperiod som löper ut efter den 1 januari 2024 i enlighet med artikel 45m.1 tredje stycket i BRRD.

63.   Fråga (artikel 55.7)

Fråga (artikel 55.7)

Enligt artikel 55.7 ska resolutionsmyndigheten, i de fall den anser det nödvändigt, ange de kategorier av skulder för vilka ett institut eller en enhet får göra ett fastställande att det av rättslig eller annan anledning är ogörligt att ta med det avtalsvillkor som avses i artikel 55.1.

Kan detta tolkas som att resolutionsmyndigheten ska göra en bedömning från fall till fall eller att en särskild typ av enheter avses (kreditinstitut, värdepappersföretag, andra enheter enligt BRRD)?

Svar

Svar

Syftet med artikel 55.7 är att resolutionsmyndigheterna ska kunna ange närmare villkor och kriterier för att identifiera skulder för vilka det kan vara ogörligt att ta med det avtalsvillkor som avses i artikel 55.1. I detta avseende tog lagstiftaren hänsyn till att det i den delegerade förordning som ska antas enligt artikel 55.6 endast är möjligt att fastställa allmänna förutsättningar enligt vilka det skulle vara ogörligt att ta med ett sådant avtalsvillkor, och att det således inte är möjligt att ange alla olika situationer som kan uppstå i praktiken. Därför föreskriver BRRD att resolutionsmyndigheterna kan ange närmare villkor, exempelvis baserat på myndighetens kunskap om en viss marknad.

Det finns inga särskilda bestämmelser om hur dessa kategorier bör fastställas, vilket innebär att det exempelvis är möjligt att göra åtskillnad mellan olika kategorier av enheter, under förutsättning att detta inte leder till diskriminerande behandling.

När det gäller förslaget om en bedömning från fall till fall avser detta ett beslut om huruvida det är ogörligt att ta med avtalsvillkoret eller ej för en viss enhet eller möjligen en viss klass av skulder som emitteras av en viss enhet. Enligt denna tolkning skulle en bedömning från fall till fall i slutändan leda till dubbelarbete, eftersom resolutionsmyndigheten i alla fall ska göra en bedömning när den tar emot en underrättelse från en enhet enligt artikel 55.2.

G.   FRÅGOR OM NEDSKRIVNING ELLER KONVERTERING AV KAPITALINSTRUMENT OCH KVALIFICERADE SKULDER

FRÅGOR OM NEDSKRIVNING ELLER KONVERTERING AV KAPITALINSTRUMENT OCH KVALIFICERADE SKULDER

64.   Fråga (artikel 59)

Fråga (artikel 59)

Avser begreppet ”kvalificerade skulder” i artikel 59.1 i BRRD alla kvalificerade skulder, eller endast kvalificerade skulder som uppfyller villkoren i artikel 45f.2 a i BRRD, med undantag för villkoret avseende skulders återstående löptid i artikel 72c.1 i CRR?

Svar

Svar

Begreppet ”kvalificerade skulder” i artikel 59.1 första stycket i BRRD avser endast skulder som är kvalificerade för det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt punkt 1a i den artikeln.

För att begränsa möjligheterna att skriva ned eller konvertera skulder endast när de emitteras av den enhet som omfattas av det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, har en lämplig ordalydelse införts i artiklarna 59 och 60 i BRRD, nämligen ”kvalificerade skulder som avses i punkt 1a” (oberoende av resolutionsåtgärder och när skulderna har emitterats av en enhet som omfattas av det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder).

Skulder som innehas av resolutionsenheter som är kvalificerade för det externa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder kan därför endast skrivas ned eller konverteras med användning av skuldnedskrivningsverktyget (dvs. inom ramen för en resolutionsåtgärd).

Syftet med utvidgningen av nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheterna till att omfatta kvalificerade skulder om en enhet inte längre kommer att vara bärkraftig enligt artikel 59 i BRRD är att det ska vara lättare att genomföra resolutionsstrategier med en enda ingångspunkt genom att tillåta

| — | enheter som inte är resolutionsenheter att inte bara uppfylla sitt interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder genom innehav av kapitalbasinstrument, utan även genom andra kvalificerade instrument än kapitalbasinstrument, |
| --- | --- |

—

enheter som inte är resolutionsenheter att inte bara uppfylla sitt interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder genom innehav av kapitalbasinstrument, utan även genom andra kvalificerade instrument än kapitalbasinstrument,

| — | resolutionsmyndigheterna att skriva ned eller konvertera sådana instrument när enheten inte längre är bärkraftig, utan att försätta det verksamma dotterföretaget i resolution. |
| --- | --- |

—

resolutionsmyndigheterna att skriva ned eller konvertera sådana instrument när enheten inte längre är bärkraftig, utan att försätta det verksamma dotterföretaget i resolution.

65.   Fråga (artikel 45h.1)

Fråga (artikel 45h.1)

Inbegrips skulder som emitteras av dotterföretag enligt artikel 45h.1 första stycket i tillämpningsområdet för

| — | artikel 59.1a första stycket (dvs. att skulderna omfattas av nedskrivnings-och konverteringsbefogenheter), |
| --- | --- |

—

artikel 59.1a första stycket (dvs. att skulderna omfattas av nedskrivnings-och konverteringsbefogenheter),

| — | artikel 45b.3 (dvs. att skulderna får räknas med för respektive resolutionsenhets efterlevnad av det minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder)? |
| --- | --- |

—

artikel 45b.3 (dvs. att skulderna får räknas med för respektive resolutionsenhets efterlevnad av det minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder)?

Svar

Svar

Enligt artikel 45h.1 sista stycket kan dotterföretag enlighet med artikel villkoren i 45f.2 a uppfylla det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder genom att emittera instrument till enheter som inte tillhör samma resolutionsgrupp.

Enligt artikel 45f.2 a i är det möjligt att emittera kvalificerade skulder utanför resolutionsgruppen, men endast till en befintlig aktieägare som inte ingår i samma resolutionsgrupp, och bara så länge utövandet av nedskrivnings- eller konverteringsbefogenheter i enlighet med artiklarna 59–62 inte inverkar på resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget.

På grundval av detta är instrument som ett dotterföretag har emitterat till enheter utanför resolutionsgruppen som inte är befintliga minoritetsaktieägare i det dotterföretaget inte kvalificerade för det interna minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder, eftersom de inte uppfyller villkoren i artikel 45f.2 a i. Sådana skulder kan inte heller skrivas ned eller konverteras när en enhet inte längre är bärkraftig enligt artiklarna 59 och 60.

De enda instrument som emitteras utanför resolutionsgruppen enligt artikel 5h.1 andra stycket som kan medräknas mot det emitterande dotterföretagets interna minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder är sådana instrument som har emitterats till och köpts av en befintlig aktieägare, under förutsättning att alla andra villkor i artikel 45f.2 a är uppfyllda. Alla andra instrument som dotterföretaget emitterar utanför resolutionsgruppen och till andra borgenärer än befintliga aktieägare kan endast skrivas ned och konverteras genom tillämpning av nedskrivningsbefogenheterna i resolution.

H.   FRÅGOR OM UTESLUTANDE AV VISSA AVTALSVILLKOR VID TIDIGT INGRIPANDE OCH RESOLUTION

FRÅGOR OM UTESLUTANDE AV VISSA AVTALSVILLKOR VID TIDIGT INGRIPANDE OCH RESOLUTION

66.   Fråga (artikel 68)

Fråga (artikel 68)

Artikel 68.5 i BRRD I föreskrev följande: ”Ett uppskjutande eller en begränsning enligt artikel 69, 70 eller 71 ska inte utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 i den här artikeln.”

Följande föreskrivs i artikel 68.5 i det gällande BRRD: ”Ett tillfälligt upphävande eller en begränsning enligt artiklarna 33a, 69 eller 70 ska inte utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpningen av punkterna 1 och 3 i den här artikeln och av artikel 71.1.”

| — | Enligt BRRD I gav ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 inte den andra parten rätt att åberopa en walkaway-klausul. I det gällande BRRD nämns tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten enligt artikel 71 inte längre som en befogenhet som inte utgör underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse. Innebär detta att enligt artikel 68.5 i BRRD kan nu ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 ge rätt att åberopa en walkaway-klausul? |
| --- | --- |

—

Enligt BRRD I gav ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 inte den andra parten rätt att åberopa en walkaway-klausul. I det gällande BRRD nämns tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten enligt artikel 71 inte längre som en befogenhet som inte utgör underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse. Innebär detta att enligt artikel 68.5 i BRRD kan nu ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 ge rätt att åberopa en walkaway-klausul?

| — | I artikel 68.3 i BRRD anges det att en krisförebyggande åtgärd eller en krishanteringsåtgärd ensam inte kan göra det möjligt för någon att, kort sagt, åberopa en walkaway-klausul. Vad är då mervärdet med ordalydelsen ”vid tillämpningen av (...) artikel 71” i artikel 68.5 jämfört med artikel 68.3? |
| --- | --- |

—

I artikel 68.3 i BRRD anges det att en krisförebyggande åtgärd eller en krishanteringsåtgärd ensam inte kan göra det möjligt för någon att, kort sagt, åberopa en walkaway-klausul. Vad är då mervärdet med ordalydelsen ”vid tillämpningen av (...) artikel 71” i artikel 68.5 jämfört med artikel 68.3?

| — | Artikel 68.5 i BRRD I avsåg artikel 71 i sin helhet, medan artikel 68.5 i det gällande BRRD endast hänvisar till punkt 1 i artikel 71. Med andra ord görs det inte längre en hänvisning till artikel 71.2. Artikel 71.2 avser avtal med dotterföretag till enheter som försätts i resolution. Innebär detta att en parts rätt att tillfälligt eller slutgiltigt säga upp ett avtal med ett dotterföretag kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse? |
| --- | --- |

—

Artikel 68.5 i BRRD I avsåg artikel 71 i sin helhet, medan artikel 68.5 i det gällande BRRD endast hänvisar till punkt 1 i artikel 71. Med andra ord görs det inte längre en hänvisning till artikel 71.2. Artikel 71.2 avser avtal med dotterföretag till enheter som försätts i resolution. Innebär detta att en parts rätt att tillfälligt eller slutgiltigt säga upp ett avtal med ett dotterföretag kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse?

| — | I artikel 68.5 i BRRD I anges det att ett tillfälligt upphävande eller en begränsning inte ska utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpningen av punkterna 1 och 3 i den artikeln. I det gällande BRRD har hänvisningen till punkt 2 ersatts med en hänvisning till punkt 3. Med andra ord görs det inte längre någon hänvisning till punkt 2 (som avser resolutionsförfaranden i tredjeland). Innebär detta att resolutionsförfaranden i ett tredjeland kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse? |
| --- | --- |

—

I artikel 68.5 i BRRD I anges det att ett tillfälligt upphävande eller en begränsning inte ska utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpningen av punkterna 1 och 3 i den artikeln. I det gällande BRRD har hänvisningen till punkt 2 ersatts med en hänvisning till punkt 3. Med andra ord görs det inte längre någon hänvisning till punkt 2 (som avser resolutionsförfaranden i tredjeland). Innebär detta att resolutionsförfaranden i ett tredjeland kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse?

Svar

Svar

I artikel 68.3 i BRRD fastställs principen att en krisförebyggande åtgärd eller en krishanteringsåtgärd ensam inte göra det möjligt för någon att säga upp ett avtal eller vidta liknande åtgärder. Detta gäller emellertid endast under förutsättning att skyldigheterna enligt avtalet även fortsättningsvis fullgörs. Syftet med artikel 68.5 i BRRD är att säkerställa att vissa åtgärder som resolutionsmyndigheten kan vidta med avseende på institutioner som försätts i resolution, vilka tvingar institutet att inte fullgöra vissa skyldigheter enligt ett avtal – t.ex. inställning av betalningar – inte anses utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse enligt artikel 68.3 i BRRD, eftersom detta annars skulle motivera en uppsägning av avtalet.

Även i BRRD I ingick tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten enligt artikel 71 i förteckningen över åtgärder enligt artikel 68.5 i direktivet. Artikel 71 gör det i synnerhet möjligt för resolutionsmyndigheten att skjuta upp uppsägningsrätten av ett avtal för motparten till ett institut som försatts i resolution.

Artikel 68.5 i BRRD ändrades genom direktiv (EU) 2019/879 eftersom det inte fanns någon anledning att inbegripa tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten i denna grupp av åtgärder. Bestämmelsen i artikel 68.5 i BRRD avser åtgärder från resolutionsmyndighetens sida som skulle kunna tvinga institutet att inte fullgöra en viss avtalsförpliktelse. Så är inte fallet med artikel 71 i BRRD, som i stället syftar till att förhindra motparten till ett institut från att säga upp avtalet. Resolutionsmyndighetens utövande av denna befogenhet tvingar inte institutet att inte fullgöra en avtalsförpliktelse, så det är inte nödvändigt att klargöra att detta inte utgör underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse.

Med utgångspunkt i detta ges svar på särskilda frågor nedan:

| — | Det är inte korrekt att ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 kan ge rätt att åberopa en uppsägningsklausul enligt artikel 68.5. Ändringen syftar endast till att stryka hänvisningen till utövandet av befogenheten att tillfälligt uppskjuta uppsägningsrätten som en av de omständigheter som skulle utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse enligt artikel 68.3 i BRRD. |
| --- | --- |

—

Det är inte korrekt att ett tillfälligt eller slutgiltigt upphörande enligt artikel 71 kan ge rätt att åberopa en uppsägningsklausul enligt artikel 68.5. Ändringen syftar endast till att stryka hänvisningen till utövandet av befogenheten att tillfälligt uppskjuta uppsägningsrätten som en av de omständigheter som skulle utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse enligt artikel 68.3 i BRRD.

| — | Mervärdet med ordalydelsen ”vid tillämpningen av (...) artikel 71” i artikel 68.5 i BRRD jämförd med artikel 68.3 i BRRD är att artikel 68.3 i BRRD innehåller ett allmänt förbud mot att (väsentligen) åberopa det faktum att institutet har försatts i resolution som ett ensamt skäl för att säga upp ett avtal. Denna bestämmelse påverkar dock inte partens rätt att säga upp avtalet av andra skäl än att institutet har försatts i resolution. Genom artikel 71 ges därför resolutionsmyndigheten en ytterligare befogenhet att specifikt förhindra att parten säger upp ett avtal av vilket skäl det än må vara, men bara under en begränsad tid. Båda bestämmelserna är dock endast tillämpliga om institutet fullgör sin avtalsförpliktelse. Ordalydelsen i BRRD syftar till att säkerställa att moratorier eller andra befogenheter som anges i de relevanta bestämmelserna inte utgör underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpning av antingen artikel 68.5 eller artikel 71 i BRRD. |
| --- | --- |

—

Mervärdet med ordalydelsen ”vid tillämpningen av (...) artikel 71” i artikel 68.5 i BRRD jämförd med artikel 68.3 i BRRD är att artikel 68.3 i BRRD innehåller ett allmänt förbud mot att (väsentligen) åberopa det faktum att institutet har försatts i resolution som ett ensamt skäl för att säga upp ett avtal. Denna bestämmelse påverkar dock inte partens rätt att säga upp avtalet av andra skäl än att institutet har försatts i resolution. Genom artikel 71 ges därför resolutionsmyndigheten en ytterligare befogenhet att specifikt förhindra att parten säger upp ett avtal av vilket skäl det än må vara, men bara under en begränsad tid. Båda bestämmelserna är dock endast tillämpliga om institutet fullgör sin avtalsförpliktelse. Ordalydelsen i BRRD syftar till att säkerställa att moratorier eller andra befogenheter som anges i de relevanta bestämmelserna inte utgör underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse vid tillämpning av antingen artikel 68.5 eller artikel 71 i BRRD.

| — | Strykningen av hänvisningen till artikel 71 i artikel 68.5 i BRRD innebär inte att en parts rätt att tillfälligt eller slutgiltigt säga upp ett avtal med ett dotterföretag kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse. Artikel 68.5 i BRRD innehåller nu endast en hänvisning till artikel 71.1 på grund av att den relevanta ordalydelsen om underlåtenhet endast anges i den punkten. Om en motpart till ett dotterföretag till ett institut som har försatts i resolution tillfälligt skjuter upp uppsägningsrätten ska underlåtenheten att fullgöra en avtalsförpliktelse inte heller motivera uppsägning av avtalet. |
| --- | --- |

—

Strykningen av hänvisningen till artikel 71 i artikel 68.5 i BRRD innebär inte att en parts rätt att tillfälligt eller slutgiltigt säga upp ett avtal med ett dotterföretag kan utgöra underlåtenhet att fullgöra en avtalsförpliktelse. Artikel 68.5 i BRRD innehåller nu endast en hänvisning till artikel 71.1 på grund av att den relevanta ordalydelsen om underlåtenhet endast anges i den punkten. Om en motpart till ett dotterföretag till ett institut som har försatts i resolution tillfälligt skjuter upp uppsägningsrätten ska underlåtenheten att fullgöra en avtalsförpliktelse inte heller motivera uppsägning av avtalet.

| — | Artikel 68.2 i BRRD föreskriver inget ytterligare förbud med avseende på de befogenheter som utövas av myndigheter i tredjeländer. Det anges endast att en åtgärd från en sådan myndighets sida skulle utgöra en krishanteringsåtgärd eller en krisförebyggande åtgärd om de erkänns. I ett sådant fall skulle undantaget från tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten vara tillämpligt på grundval av punkterna 1 och 3 i artikel 68 i BRRD (som särskilt avser krishanteringsåtgärder eller krisförebyggande åtgärder). Det är därför både tillräckligt och lämpligt att hänvisa till dessa. |
| --- | --- |

—

Artikel 68.2 i BRRD föreskriver inget ytterligare förbud med avseende på de befogenheter som utövas av myndigheter i tredjeländer. Det anges endast att en åtgärd från en sådan myndighets sida skulle utgöra en krishanteringsåtgärd eller en krisförebyggande åtgärd om de erkänns. I ett sådant fall skulle undantaget från tillfälligt uppskjutande av uppsägningsrätten vara tillämpligt på grundval av punkterna 1 och 3 i artikel 68 i BRRD (som särskilt avser krishanteringsåtgärder eller krisförebyggande åtgärder). Det är därför både tillräckligt och lämpligt att hänvisa till dessa.

I.   FRÅGOR OM AVTALSENLIGT ERKÄNNANDE AV BEFOGENHET ATT MEDGE ANSTÅND MED RESOLUTION

FRÅGOR OM AVTALSENLIGT ERKÄNNANDE AV BEFOGENHET ATT MEDGE ANSTÅND MED RESOLUTION

67.   Fråga (artikel 71a)

Fråga (artikel 71a)

Tillämpningsområdet för artikel 71a är begränsat till finansiella avtal. Kan medlemsstaterna i sin nationella införlivandelagstiftning utvidga tillämpningsområdet för artikel 71a till att omfatta alla andra avtal?

Svar

Svar

BRRD är ett minimiharmoniseringsdirektiv och medlemsstaterna får anta regler som är striktare eller kompletterar de som fastställs i detta direktiv, under förutsättning att de äger allmän giltighet och inte står i strid med detta direktiv och de delegerade akter och genomförandeakter som antagits på grundval av detta direktiv (enligt artikel 1.2).

Medlemsstaterna kan därför utvidga tillämpningsområdet för artikel 71a till att omfatta alla avtal.

68.   Fråga (artikel 71a.3)

Fråga (artikel 71a.3)

Artikel 71a.3 avgör när artikel 71a.1 är tillämplig genom att hänvisa till två villkor. Ska dessa villkor uppfyllas kumulativt eller alternativt?

Svar

Svar

De två villkoren är kumulativa.

Syftet med dessa villkor är att fånga upp avtal som antingen har ingåtts eller ändrats efter det att bestämmelsen trädde i kraft, under förutsättning att de omfattas av utövandet av en av de befogenheter som anges i artikel 33a, 69, 70 eller 71 eller skulle föranleda tillämpning av artikel 68 (om de omfattades av en medlemsstats lagstiftning).

Samtidigt anser vi att ordalydelsen i artikel 71a.3 b bör ges en bred tolkning för att bibehålla bestämmelsens tänkta syfte och resonemanget bakom detta. Bestämmelsen avser avtal som föreskriver uppsägningsrätter eller rättigheter att göra säkerhetsrätt gällande som artikel 33a, 68, 69, 70 eller 71 skulle vara tillämplig på. En bred tolkning skulle vara lämplig för utövandet av befogenheterna i artiklarna 68, 70 och 71, eftersom dessa befogenheter gör det möjligt för resolutionsmyndigheten att tillfälligt skjuta upp uppsägningsrätter eller rättigheter att göra säkerhetsrätt gällande som kan föreskrivas i de berörda avtalen. Genom artiklarna 33a och 69 (dvs. moratoriebefogenheterna) ges resolutionsmyndigheten befogenhet att skjuta upp en betalning eller en leveransskyldighet enligt ett avtal. Den första gruppen av befogenheter är således endast tillämplig på avtal med klausuler om uppsägningsrätt/rättigheter att göra säkerhetsrätt gällande, medan artiklarna 33a och 69 är tillämpliga på alla avtal som föreskriver betalnings- eller leveransskyldigheter.

Ordalydelsen i artikel 71a.3 b första meningen bör därför ges en bred tolkning och är tillämplig på alla avtal som avses ovan.

J.   FRÅGOR OM SFD

FRÅGOR OM SFD

69.   Fråga (artikel 2.1 a)

Fråga (artikel 2.1 a)

Genom artikel 2.1 a i direktiv (EU) 2019/879 ersätts artikel 2 f i SFD med följande: ”f) deltagare: ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation, en systemoperatör eller en clearingmedlem i en central motpart med auktorisation enligt artikel 17 i förordning (EU) nr 648/2012.” Innebär detta möjligheten i artikel 2f tredje stycket i SFD inte längre finns kvar? Följande anges i den artikeln: ”En medlemsstat får när den tillämpar detta direktiv besluta att en indirekt deltagare får betraktas som deltagare, om systemrisken motiverar detta. Om en indirekt deltagare betraktas som deltagare på grund av systemrisker begränsar inte detta den deltagares ansvar genom vilken den indirekta deltagaren utför överföringsuppdrag till systemet.”

deltagare

Svar

Svar

Följande anges i skäl 33 i direktiv (EU) 2019/879:

| ”(33) | För att få en gemensam förståelse av de begrepp som används i olika rättsakter bör de definitioner och begrepp som införs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (11) avseende central motpart och deltagare införas i direktiv 98/26/EG.” |
| --- | --- |

”(33)

Resonemanget bakom ändringen av artikel 2 f i SFD var att inbegripa de definitioner och begrepp som används i förordning (EU) nr 648/2012 i direktivet, såsom ”central motpart” eller ”clearingmedlem”, men utan att ändra de befintliga nationella möjligheter som ges i direktivet. Även om texten i artikel 2 f tredje stycket i SFD inte längre är tillämplig, förefaller detta inte återspegla det lagstiftningssyfte som anges i det skäl som handlar om denna artikel.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/879 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2014/59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet och om direktiv 98/26/EG (EUT L 150, 7.6.2019, s. 296).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information, samt av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 150, 7.6.2019, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L166, 11.6.1998, s. 45).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/877 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet (EUT L 150, 7.6.2019, s. 226).

10

(11)  Rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, 18.7.1983, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2162 av den 27 november 2019 om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer samt om ändring av direktiven 2009/65/EG och 2014/59/EU (EUT L 328, 18.12.2019, s. 29).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (EGT L 168, 27.6.2002, s. 43).

14

(15)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1450 av den 23 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU vad gäller tekniska standarder för tillsyn för att specificera kriterier som avser metoden för att fastställa minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder (EUT L 237, 3.9.2016, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

16

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/36

---

Eurons växelkurs (1)

28 september 2020

(2020/C 321/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1670 |
| JPY | japansk yen | 123,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4459 |
| GBP | pund sterling | 0,90508 |
| SEK | svensk krona | 10,5863 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0816 |
| ISK | isländsk krona | 162,40 |
| NOK | norsk krona | 11,0580 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,133 |
| HUF | ungersk forint | 364,12 |
| PLN | polsk zloty | 4,5502 |
| RON | rumänsk leu | 4,8743 |
| TRY | turkisk lira | 9,1073 |
| AUD | australisk dollar | 1,6513 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5620 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,0443 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7791 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6028 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 364,72 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,8905 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9510 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5500 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 388,30 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8728 |
| PHP | filippinsk peso | 56,612 |
| RUB | rysk rubel | 91,8152 |
| THB | thailändsk baht | 36,965 |
| BRL | brasiliansk real | 6,4552 |
| MXN | mexikansk peso | 25,9525 |
| INR | indisk rupie | 86,0255 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1670

JPY

japansk yen

123,02

DKK

dansk krona

7,4459

GBP

pund sterling

0,90508

SEK

svensk krona

10,5863

CHF

schweizisk franc

1,0816

ISK

isländsk krona

162,40

NOK

norsk krona

11,0580

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,133

HUF

ungersk forint

364,12

PLN

polsk zloty

4,5502

RON

rumänsk leu

4,8743

TRY

turkisk lira

9,1073

AUD

australisk dollar

1,6513

CAD

kanadensisk dollar

1,5620

HKD

Hongkongdollar

9,0443

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7791

SGD

singaporiansk dollar

1,6028

KRW

sydkoreansk won

1 364,72

ZAR

sydafrikansk rand

19,8905

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9510

HRK

kroatisk kuna

7,5500

IDR

indonesisk rupiah

17 388,30

MYR

malaysisk ringgit

4,8728

PHP

filippinsk peso

56,612

RUB

rysk rubel

91,8152

THB

thailändsk baht

36,965

BRL

brasiliansk real

6,4552

MXN

mexikansk peso

25,9525

INR

indisk rupie

86,0255

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/37

---

Tillbakadragande av kommissionens förslag

(2020/C 321/03)

Förteckning över tillbakadragna förslag

| Dokument | Interinstitutionellt förfarande | Rubrik |
| --- | --- | --- |
| Den europeiska gröna given |
| COM(2017) 826 final | 2017/0336 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna |
| COM(2017) 97 final | 2017/0043 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd |
| COM(2014) 265 final | 2014/0138 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förbud mot fiske med drivgarn, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 812/2004, (EG) nr 2187/2005 och (EG) nr 1967/2006 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 894/97 |
| COM(2012) 332 final | 2012/0162 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske |
| COM(2012) 413 final | 2012/0201 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1100/2007 om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål |
| COM(2012) 432 final | 2012/0208 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer |
| KOM(2011) 470 slutlig | 2011/0206 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet |
| KOM(2011) 479 slutlig | 2011/0218 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet |
| COM(2013) 892 final | 2013/0433 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion |
| COM(2013) 893 final | 2013/0434 (APP) | Förslag till rådets direktiv om utsläppande av livsmedel framställda av djurkloner på marknaden |
| COM(2017) 648 final | 2017/0290 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 92/106/EEG om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna |
| COM(2013) 20 final | 2013/0011 (NLE) | Förslag till rådets beslut om ingivande, på Europeiska unionens vägnar, av ansökningar om införande av nya avfallsslag i bilaga VIII eller IX till Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall |
| COM(2018) 731 final | 2018/0379 (NLE) | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det trettioåttonde mötet i ständiga kommittén för konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö vad gäller ändringar av bilagorna II och III till konventionen |
| COM(2019) 494 final | 2019/0241 (NLE) | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det trettionionde mötet i ständiga kommittén för konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö vad gäller ändringar av bilagorna II och III till konventionen |
| KOM(2009) 585 slutlig | | Förslag till rådets beslut om fastställande av den ståndpunkt som ska antas på Europeiska gemenskapens vägnar när det gäller Förslag till ändringar av bilagorna II och III till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet till konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen) vid det sextonde partsmötet |
| Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern |
| COM(2017) 257 final | 2017/0087 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkor och förfarande genom vilka kommissionen får begära att företag och företagssammanslutningar tillhandahåller information när det gäller den inre marknaden och närliggande områden |
| COM(2014) 28 final | 2014/0012 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 vad gäller minskning av förorenande utsläpp från vägfordon |
| COM(2013) 75 final | 2013/0048 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknadskontroll av produkter och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 1999/5/EG, 2000/9/EG, 2000/14/EG, 2001/95/EG, 2004/108/EG, 2006/42/EG, 2006/95/EG, 2007/23/EG, 2008/57/EG, 2009/48/EG, 2009/105/EG, 2009/142/EG, 2011/65/EU och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 305/2011, (EG) nr 764/2008 och (EG) nr 765/2008 |
| En ekonomi för människor |
| COM(2013) 342 final | 2013/0181 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållandet av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser |
| COM(2013) 884 final | 2013/0432 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner |
| Ett starkare Europa i världen |
| KOM(2009) 65-2 slutlig | 2009/0019 (APP) | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter |
| COM(2013) 243 final | 2013/0129 (NLE) | Förslag till rådets beslut om fastställande av Europeiska unionens ståndpunkt vad gäller vissa resolutioner som kommer att bli föremål för omröstning inom Internationella vinorganisationen (OIV) |
| COM(2015) 18 final | 2015/0011 (NLE) | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar inom gemensamma EES-kommittén beträffande ändring av gemensamma EES-kommitténs arbetsordning (Kroatiens anslutning) |
| COM(2015) 48 final | 2015/0027 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredjeland, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (omarbetning) |
| JOIN(2016) 37 final | 2016/0241 (NLE) | Gemensamt förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och Malaysias regering |
| JOIN(2016) 38 | 2016/0243 (NLE) | Gemensamt förslag till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och Malaysias regering |
| COM(2017) 668 final | 2017/0301 (NLE) | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens ministerkonferens vad gäller offentlig lagerhållning för försörjningsberedskapsändamål, handelssnedvridande interna stöd, inbegripet för bomull, exportrestriktioner på jordbruksområdet, fiskesubventioner, inhemska regleringar på tjänsteområdet, och små och medelstora företag/transparens när det gäller regleringsåtgärder på området varuhandel |
| JOIN(2018) 20 final | 2018/0269 (NLE) | Gemensamt förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Malaysia, å andra sidan |
| COM(2019) 56 final | 2019/0028 (NLE) | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid den 14:e generalförsamlingen i den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif) när det gäller valet av Otifs generalsekreterare för perioden 8 april 2019 – 31 december 2021 |
| En ny satsning på demokrati i Europa |
| KOM(2011) 635 slutlig | 2011/0284 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag |
| COM(2013) 78 final | 2013/0049 (COD) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om konsumentprodukters säkerhet och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG |

Dokument

Interinstitutionellt förfarande

Rubrik

Den europeiska gröna given

COM(2017) 826 final

2017/0336 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller stöd till strukturreformer i medlemsstaterna

COM(2017) 97 final

2017/0043 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd

COM(2014) 265 final

2014/0138 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om förbud mot fiske med drivgarn, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 812/2004, (EG) nr 2187/2005 och (EG) nr 1967/2006 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 894/97

COM(2012) 332 final

2012/0162 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

COM(2012) 413 final

2012/0201 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1100/2007 om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål

COM(2012) 432 final

2012/0208 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer

KOM(2011) 470 slutlig

2011/0206 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet

KOM(2011) 479 slutlig

2011/0218 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet

COM(2013) 892 final

2013/0433 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion

COM(2013) 893 final

2013/0434 (APP)

Förslag till rådets direktiv om utsläppande av livsmedel framställda av djurkloner på marknaden

COM(2017) 648 final

2017/0290 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 92/106/EEG om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna

COM(2013) 20 final

2013/0011 (NLE)

Förslag till rådets beslut om ingivande, på Europeiska unionens vägnar, av ansökningar om införande av nya avfallsslag i bilaga VIII eller IX till Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall

COM(2018) 731 final

2018/0379 (NLE)

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det trettioåttonde mötet i ständiga kommittén för konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö vad gäller ändringar av bilagorna II och III till konventionen

COM(2019) 494 final

2019/0241 (NLE)

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det trettionionde mötet i ständiga kommittén för konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö vad gäller ändringar av bilagorna II och III till konventionen

KOM(2009) 585 slutlig

Förslag till rådets beslut om fastställande av den ståndpunkt som ska antas på Europeiska gemenskapens vägnar när det gäller Förslag till ändringar av bilagorna II och III till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet till konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen) vid det sextonde partsmötet

Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern

COM(2017) 257 final

2017/0087 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av villkor och förfarande genom vilka kommissionen får begära att företag och företagssammanslutningar tillhandahåller information när det gäller den inre marknaden och närliggande områden

COM(2014) 28 final

2014/0012 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 vad gäller minskning av förorenande utsläpp från vägfordon

COM(2013) 75 final

2013/0048 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknadskontroll av produkter och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 1999/5/EG, 2000/9/EG, 2000/14/EG, 2001/95/EG, 2004/108/EG, 2006/42/EG, 2006/95/EG, 2007/23/EG, 2008/57/EG, 2009/48/EG, 2009/105/EG, 2009/142/EG, 2011/65/EU och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 305/2011, (EG) nr 764/2008 och (EG) nr 765/2008

En ekonomi för människor

COM(2013) 342 final

2013/0181 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillhandahållandet av och kvaliteten på statistik för förfarandet vid makroekonomiska obalanser

COM(2013) 884 final

2013/0432 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner

Ett starkare Europa i världen

KOM(2009) 65-2 slutlig

2009/0019 (APP)

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter

COM(2013) 243 final

2013/0129 (NLE)

Förslag till rådets beslut om fastställande av Europeiska unionens ståndpunkt vad gäller vissa resolutioner som kommer att bli föremål för omröstning inom Internationella vinorganisationen (OIV)

COM(2015) 18 final

2015/0011 (NLE)

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar inom gemensamma EES-kommittén beträffande ändring av gemensamma EES-kommitténs arbetsordning (Kroatiens anslutning)

COM(2015) 48 final

2015/0027 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredjeland, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (omarbetning)

JOIN(2016) 37 final

2016/0241 (NLE)

Gemensamt förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och Malaysias regering

JOIN(2016) 38

2016/0243 (NLE)

Gemensamt förslag till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och Malaysias regering

COM(2017) 668 final

2017/0301 (NLE)

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens ministerkonferens vad gäller offentlig lagerhållning för försörjningsberedskapsändamål, handelssnedvridande interna stöd, inbegripet för bomull, exportrestriktioner på jordbruksområdet, fiskesubventioner, inhemska regleringar på tjänsteområdet, och små och medelstora företag/transparens när det gäller regleringsåtgärder på området varuhandel

JOIN(2018) 20 final

2018/0269 (NLE)

Gemensamt förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Malaysia, å andra sidan

COM(2019) 56 final

2019/0028 (NLE)

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid den 14:e generalförsamlingen i den mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif) när det gäller valet av Otifs generalsekreterare för perioden 8 april 2019 – 31 december 2021

En ny satsning på demokrati i Europa

KOM(2011) 635 slutlig

2011/0284 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk köplag

COM(2013) 78 final

2013/0049 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om konsumentprodukters säkerhet och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/41

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 321/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Liberty House Group PTE Ltd. (Liberty, Singapore), som tillhör koncernen Liberty Group. |
| --- | --- |

—

Liberty House Group PTE Ltd. (Liberty, Singapore), som tillhör koncernen Liberty Group.

| — | France Rail Industry (FRI, Frankrike), ytterst kontrollerat av Greybull. |
| --- | --- |

—

France Rail Industry (FRI, Frankrike), ytterst kontrollerat av Greybull.

| — | Ascoval Saint-Saulve (Ascoval, Frankrike), ytterst kontrollerat av Greybull. |
| --- | --- |

—

Ascoval Saint-Saulve (Ascoval, Frankrike), ytterst kontrollerat av Greybull.

Liberty förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela FRI och Ascoval.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Liberty: Liberty hör till Liberty Group, en internationell metall- och industrikoncern, specialiserad på råvaror, metallåtervinning, tillverkning av stål- och aluminiumprodukter samt byggprodukter. |
| --- | --- |

—

Liberty: Liberty hör till Liberty Group, en internationell metall- och industrikoncern, specialiserad på råvaror, metallåtervinning, tillverkning av stål- och aluminiumprodukter samt byggprodukter.

| — | FRI: FRI driver Hayange stålfabrik i Frankrike. Hayange tillverkar räls, en färdig stålprodukt. |
| --- | --- |

—

FRI: FRI driver Hayange stålfabrik i Frankrike. Hayange tillverkar räls, en färdig stålprodukt.

| — | Ascoval: Ascoval är en anläggning i Frankrike som tillverkar halvfärdiga stålprodukter. |
| --- | --- |

—

Ascoval: Ascoval är en anläggning i Frankrike som tillverkar halvfärdiga stålprodukter.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

A-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/43

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9695 – LVMH/Tiffany)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 321/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | LVMH Moët Hennessy - Louis Vuitton SE (LVMH, Frankrike). |
| --- | --- |

—

LVMH Moët Hennessy - Louis Vuitton SE (LVMH, Frankrike).

| — | Tiffany & Co. (Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Tiffany & Co. (Förenta staterna).

LVMH förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela Tiffany & Co.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | LVMH: verksamt globalt inom tillverkning och tillhandahållande av lyxprodukter genom en portfölj av 75 varumärken inom följande områden: i) vin och spritdrycker, ii) modeartiklar och lädervaror, iii) parfym och kosmetika, iv) klockor och smycken, samt v) selektiv detaljhandel. |
| --- | --- |

—

LVMH: verksamt globalt inom tillverkning och tillhandahållande av lyxprodukter genom en portfölj av 75 varumärken inom följande områden: i) vin och spritdrycker, ii) modeartiklar och lädervaror, iii) parfym och kosmetika, iv) klockor och smycken, samt v) selektiv detaljhandel.

| — | Tiffany & Co.: verksamt globalt inom design, tillverkning och distribution av lyxsmycken och tillhörande produkter. |
| --- | --- |

—

Tiffany & Co.: verksamt globalt inom design, tillverkning och distribution av lyxsmycken och tillhörande produkter.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9695 – LVMH/Tiffany

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/44

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9946 – MSI/Altice/Lightpath)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 321/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Morgan Stanley Infrastructure Inc. (MSI, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley Infrastructure Inc. (MSI, Förenta staterna),

| — | Altice USA, Inc. (Altice, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Altice USA, Inc. (Altice, Förenta staterna).

| — | Lightpath Holdings, LLC (Lightpath, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Lightpath Holdings, LLC (Lightpath, Förenta staterna).

MSI och Altice förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela Lightpath. Altice har för närvarande ensam kontroll över Lightpath.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | MSI: MSI är ett indirekt helägt dotterbolag till Morgan Stanley. Morgan Stanley är ett företag för finansiella tjänster som tillhandahåller ett brett utbud av investmentbanktjänster och tjänster inom värdepapper, förmögenhetsförvaltning och portföljförvaltning. |
| --- | --- |

—

MSI: MSI är ett indirekt helägt dotterbolag till Morgan Stanley. Morgan Stanley är ett företag för finansiella tjänster som tillhandahåller ett brett utbud av investmentbanktjänster och tjänster inom värdepapper, förmögenhetsförvaltning och portföljförvaltning.

| — | Altice: Altice tillhandahåller bredbands-, video- och mobiltjänster, licensierat innehåll och reklamtjänster samt hyperlokala, nationella, internationella och affärsmässiga nyheter till mer än 4,9 miljoner privat- och företagskunder i 21 delstater i Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

Altice: Altice tillhandahåller bredbands-, video- och mobiltjänster, licensierat innehåll och reklamtjänster samt hyperlokala, nationella, internationella och affärsmässiga nyheter till mer än 4,9 miljoner privat- och företagskunder i 21 delstater i Förenta staterna.

| — | Lightpath: Lightpath tillhandahåller avancerade fibernät, Ethernet, dataöverföring, IP-baserade virtuella privata nät, tillgång till internet, förvaltade tjänster, telefonitjänster, inklusive SIP-trunkar, och VoIP-tjänster till affärsmarknaden i storstadsområdet New York i USA. |
| --- | --- |

—

Lightpath: Lightpath tillhandahåller avancerade fibernät, Ethernet, dataöverföring, IP-baserade virtuella privata nät, tillgång till internet, förvaltade tjänster, telefonitjänster, inklusive SIP-trunkar, och VoIP-tjänster till affärsmarknaden i storstadsområdet New York i USA.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9946 – MSI/Altice/Lightpath

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/45

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9929 – EDP/Viesgo)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 321/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Energias de Portugal S.A. (EDP, Portugal). |
| --- | --- |

—

Energias de Portugal S.A. (EDP, Portugal).

| — | Viesgo Infraestructuras Energéticas, S.L. (Viesgo, Spanien). |
| --- | --- |

—

Viesgo Infraestructuras Energéticas, S.L. (Viesgo, Spanien).

EDP förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, indirekt ensam kontroll över hela Viesgo.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | EDP: EDP är ett vertikalt integrerat allmännyttigt företag och Portugals största producent, distributör och leverantör av elektricitet. EDP har även en betydande verksamhet inom elsektorn i Spanien. EDP är verksamt globalt i 19 länder i 4 världsdelar, främst i Portugal, Spanien, Brasilien och Förenta staterna. EDP är verksamt över hela värdekedjan för elektricitet och på gasmarknaden. |
| --- | --- |

—

EDP: EDP är ett vertikalt integrerat allmännyttigt företag och Portugals största producent, distributör och leverantör av elektricitet. EDP har även en betydande verksamhet inom elsektorn i Spanien. EDP är verksamt globalt i 19 länder i 4 världsdelar, främst i Portugal, Spanien, Brasilien och Förenta staterna. EDP är verksamt över hela värdekedjan för elektricitet och på gasmarknaden.

| — | Viesgo: Viesgos huvudsakliga verksamhet är elproduktion från förnybara källor i Spanien och Portugal samt eldistribution i Spanien. Viesgo är för närvarande ytterst kontrollerat av Macquarie Infrastructure och Real Assets Europe Ltd. (MIRAEL, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Viesgo: Viesgos huvudsakliga verksamhet är elproduktion från förnybara källor i Spanien och Portugal samt eldistribution i Spanien. Viesgo är för närvarande ytterst kontrollerat av Macquarie Infrastructure och Real Assets Europe Ltd. (MIRAEL, Förenade kungariket).

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9929 – EDP/Viesgo

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/46

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9965 – ECP ControlCo/First Sentier Investors/Terra-Gen Power Holdings II)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 321/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | ECP ControlCo, LLC (ECP, USA). |
| --- | --- |

—

ECP ControlCo, LLC (ECP, USA).

| — | First Sentier Investors (US) Infrastructure GP LLC (FSI, USA), kontrollerat av Mitsubishi UFJ Financial Group Inc (MUFG, Japan). |
| --- | --- |

—

First Sentier Investors (US) Infrastructure GP LLC (FSI, USA), kontrollerat av Mitsubishi UFJ Financial Group Inc (MUFG, Japan).

| — | Terra-Gen Power Holdings II, LLC (TG, USA), för närvarande helt kontrollerat av ECP. |
| --- | --- |

—

Terra-Gen Power Holdings II, LLC (TG, USA), för närvarande helt kontrollerat av ECP.

ECP och FSI förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över TG. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | ECP: riskkapitalinvesteringar, med fokus på investeringar i befintliga och nybyggda energiinfrastrukturprojekt i Nordamerika. |
| --- | --- |

—

ECP: riskkapitalinvesteringar, med fokus på investeringar i befintliga och nybyggda energiinfrastrukturprojekt i Nordamerika.

| — | FSI: kapitalförvaltning för kunder som institutionella investerare, pensionsfonder, partihandlare, plattformar i grossistledet, finansiella rådgivare och deras kunder. |
| --- | --- |

—

FSI: kapitalförvaltning för kunder som institutionella investerare, pensionsfonder, partihandlare, plattformar i grossistledet, finansiella rådgivare och deras kunder.

| — | TG: äger, driver och utvecklar förnybara och rena energitillgångar. |
| --- | --- |

—

TG: äger, driver och utvecklar förnybara och rena energitillgångar.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9965 – ECP ControlCo/First Sentier Investors/Terra-Gen Power Holdings II

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/47

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 321/09)

Detta meddelande offentliggörsI enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”VAUCLUSE”

PGI-FR-A1209-AM01

Datum för inlämning: 02-07-2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Färgen på vinerna har kompletterats i punkt 3.3 ”Utvärdering av produkternas organoleptiska egenskaper” för att göra beskrivningen av de olika produkterna tydligare.

Dessa förtydliganden görs även i det sammanfattande dokumentet i punkten ”Beskrivning av vinet eller vinerna”.

2.   Geografiskt område

I kapitel I punkt 4.1 i produktspecifikationen har beskrivningen av det geografiska området uppdaterats genom en formändring.

Hänvisningen till året för den geografiska kodexen, som är den nationella katalogen över kommuner per departement, har förtydligats för att ange vilka kommuner som ingår i sammansättningen för varje kompletterande geografisk beteckning. Det rör sig om den geografiska kodexen för år 2019. Vissa namn på kommuner har korrigerats, men detta förändrar inte det geografiska områdets sammansättning.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3.   Druvbestånd

I kapitel I punkt 5 i produktspecifikationen kompletteras det druvbestånd som har fastställts för framställning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” med följande 16 druvsorter:

”artaban N, assyrtiko B, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floreal B, monarch N, muscaris B, nebbiolo N, pinotage N, prior N, soreli B, souvignier gris G, verdejo B, vidoc N, voltis B och xinomavro N.”

Dessa sorter anses vara motståndskraftiga mot torka och mot svampsjukdomar. De gör det möjligt att minska användningen av växtskyddsmedel och samtidigt följa reglerna för de druvsorter som används för framställning av den skyddade geografiska beteckningen. De påverkar inte egenskaperna hos vinerna med den skyddade geografiska beteckningen.

Införandet av dessa druvsorter i druvbeståndet påverkar det sammanfattande dokumentet och har lagts till i avsnittet ”Kategorier av vinprodukter”.

4.   Samband med det geografiska området

Den organoleptiska beskrivningen av vinerna har lagts till i punkt 7.2 i produktspecifikationen, under ”Produktens särskilda egenskaper”. Dessa uppgifter har även lagts in i det sammanfattande dokumentet i fråga om produktens särskilda egenskaper under ”Samband med det geografiska området”.

Punkt 7.3 i produktspecifikationen, ”Orsakssamband mellan produktens särskilda egenskaper och det geografiska områdets särskilda egenskaper”, har kompletterats för att tydligare visa sambandet med det geografiska ursprunget, som bygger på kopplingen mellan vinernas särskilda egenskaper och det geografiska områdets särskilda egenskaper. Dessa kompletteringar har även lagts till i punkten ”Orsakssamband” i beskrivningen av sambandet med det geografiska området i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Vaucluse

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Organoleptisk och analytisk beskrivning av vinerna

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” får endast användas för stilla röda viner, roséviner och vita viner.

De röda vinerna utgörs av sammansättningar av druvsorter. Druvsorterna grenache N, syrah N, merlot N eller cabernet-sauvignon N är grunden för vinerna och utmärks alla av aromer av mörka bär, kryddor, toner av läder, bitter choklad och peppriga toner. Vinerna har en djupt rubinröd till granatröd färg med violetta skiftningar.

I rosévinerna, som i allmänhet har en blek laxrosa färg, ger druvsorter som grenache N eller cinsault N aromer av röda bär.

De vita vinerna, som ofta framställs på chardonnay B, utmärks av sin livlighet och mineralitet och sina toner av äpple eller lindblomma. De har en blekgul färg med gröna eller guldglänsande och kristallklara skiftningar.

För de viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” ska, utöver en lägsta verklig alkoholhalt på minst 9 volymprocent, den totala alkoholhalten, den totala syrahalten, halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen (tröskelvärde eller gränsvärde).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent): | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt: | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter): | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter): | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent):

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt:

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter):

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter):

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Specifika oenologiska metoder

Specifik oenologisk metod

Vinerna måste uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

120 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

För att vinet ska få omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” ska druvorna skördas och vinifieras och vinet beredas i departementet Vaucluse.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – arrufiat

Artaban N

Assyrtiko B

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu gentile B

Blanc dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – vaccarèse

Béclan N – petit béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N – douce noire

Cot N – malbec

Counoise N

Courbu B – gros courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l’El B – loin de l’oeil

Liliorila B

Listan B – palomino

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Mérille N

Müller-thurgau B

Nebbiolo N

Nielluccio N – nielluciu

Noir fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotage N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – ploussard

Prior N

Prunelard N

Précoce gousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – aspiran noir

Rivairenc blanc B – aspiran blanc

Rivairenc gris G – aspiran gris

Romorantin B – danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d'Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Sémillon B

Servanin N

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Departementet Vaucluse ligger vid floden Rhônes västra strand, i södra delen av Rhône-dalen, och har gett den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” dess namn. Departementet tillhör regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i sydöstra Frankrike. Det angränsar till departementen Gard (i väster), Ardèche (i nordväst), Drôme (i norr), Alpes-de-Haute-Provence (i öster), Var (angränsande på litet avstånd) och Bouches-du-Rhône (i söder).

Departementet Vaucluses administrativa gränser är till största delen naturliga, i form av Rhône i väster (från staden Bollène i norr och ned till sammanflödet med Durance i söder), floderna Calavon i öster, och Toulourenc och Aigues i norr. Som regel har dessa gränser vuxit fram eller är historiska(kantonen Valréas är t.ex. en ”enklav” till Vaucluse i det angränsande departementet Drôme).

Departementet präglas av två starkt kontrasterande naturtyper i form av slättlandskap och omgivande bergsområden.

Slätterna (ca 45 % av departementet) ligger huvudsakligen i den västra delen. Den största är Comtat Venaissin, som i förlängningen omfattar flodslätten i Rhône-dalen, slätterna i Orange och flodslätterna i den nedre delen av Durance-dalen. Till den ansluter sig en mängd förgreningar i form av flodslätterna i Durance-dalen (från Cavaillon till Pont-de-Mirabeau), nedre delen av Calavon-dalen (nedströms Beaumettes), de medelstora Aigues- och Ouvèze-dalarna.

Bergsområdena domineras av Mont-Ventoux (1 909 m) i departementets norra/nordöstra del, som ingår i en rad av bergskammar som löper i väst-östlig riktning. Bergets sydsluttning förlängs genom Albion- och Saint-Christolplatåerna (med en höjd på mellan 600 och 1 200 m) och avgränsas i söder av Monts de Vaucluse (högsta punkt: 1 256 m). De sydligaste bergsområdena, söder om Aptbäckenet, utgörs av Luberonmassivet med en högsta topp på 1 125 m.

Slätterna och bergen förbinds av steniga höjder som reser sig från slättlandskapet och framhäver de topografiska kontrasterna. Det mest framträdande exemplet är Suzettemassivet med bergskedjan dentelles de Montmirail (genomsnittlig höjd 500 m).

Geologiskt sett är jordmånen generellt rik på sediment från trias och kvartär, med ett mindre undantag (i Luberon) där jordmånen består av lherzolit, en inhemsk basisk bergart med vulkaniskt ursprung.

Departementet omfattar två stora geologiskt särpräglade områden: Rhônekorridoren med sina slättlandskap och i öster det subalpina landskapet i Provence, med berg som Mont-Ventoux, Lure, Albion- och Saint-Christolplatåerna, Vauclusebergen och Luberonmassivet. Rhônekorridoren präglas av de starka mistralvindarna, som ger gott skydd mot oidium och mildiou. Där dominerar yngre eller äldre avlagringar från floderna Rhône, Basse-Durance och deras tillflöden (Lez, Aigues, Ouvèze, Sorgues, Calavon). Den subalpina delen utgörs huvudsakligen av en serie mycket djupa kalkjordar med en särskild facies, nämligen kalk från Orgon, vilket har stor morfologisk, tektonisk och hydrogeologisk betydelse. I denna subalpina del av Provence skyddas vinstockarna mot vattenbrist och de utsätts för stora temperaturväxlingar.

Genom sitt geografiska läge påverkas departementet Vaucluse av tre av de fyra dominerande klimatförhållandena i Frankrike: Medelhavsklimat i den södra delen, bergsklimat i den nordöstra delen (Vauclusebergen och Baronniesmassivet) och ett visst inflytande från det halvkontinentala klimatet i den nordvästra delen. Detta inflytande dämpas dock av en tydlig dominans för Medelhavsklimatet, som ger en god befruktning av vinstockarna.

Antalet soldagar per år är i genomsnitt stort. Nederbörden är ojämnt fördelad över året och förhållandevis koncentrerad till höst och vinter. Mistralvinden är en viktig faktor. Denna kalla och torra vind blåser från norr och når ofta en styrka på nästan 100 km/h. Framför allt bidrar den till en koncentration hos druvorna när de mognar och till optimala förhållanden för bekämpning av svampsjukdomar under hela växtsäsongen.

Produktens särskilda egenskaper

Sedan början av 2000-talet deklareras ungefär 200 000 hl vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” vid skörden, varav 40 000–45 000 hl med möjligheten att ange området ”Principauté d’Orange” och 5 000–6 000 hl med möjligheten att ange området ”Aigues”.

I detta departement är vinodlingen fortfarande starkt knuten till produktion av blå druvor för framställning av röda viner. Detta yttrar sig i följande genomsnittliga fördelning: 45–50 % av produktionen utgörs av rödvin, 30–35 % av rosévin och 15–20 % av vitt vin.

De viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen framställs utifrån en palett av druvsorter och erbjuder därför en stor variation av aromer:

| — | druvsorterna cinsault N, clairette B, bourboulenc B, alla tre med ursprung i de franska vinodlingarna vid Medelhavet, |
| --- | --- |

—

druvsorterna cinsault N, clairette B, bourboulenc B, alla tre med ursprung i de franska vinodlingarna vid Medelhavet,

| — | grenache B och N, carignan N och mourvèdre N med ursprung i Spanien, |
| --- | --- |

—

grenache B och N, carignan N och mourvèdre N med ursprung i Spanien,

| — | syrah N, viognier B och, i mindre utsträckning (till arealen), roussanne B och marsanne B, som har sitt ursprung nära Dauphiné, |
| --- | --- |

—

syrah N, viognier B och, i mindre utsträckning (till arealen), roussanne B och marsanne B, som har sitt ursprung nära Dauphiné,

| — | ugni B som sannolikt har sitt ursprung i Toscana. |
| --- | --- |

—

ugni B som sannolikt har sitt ursprung i Toscana.

Producenterna har ändå velat – och lyckats – diversifiera druvbeståndet genom att införa nya sorter från 1980-talet och framåt, framför allt sådana som är ”välkända” på världsmarknaden, som cabernet sauvignon N, merlot N, chardonnay B, sauvignon B och vermentino B, men på senare år har det även införts hybridsorter som också har intressanta egenskaper, t.ex. chasan B, marselan N och caladoc N. Detta har inneburit att blå druvsorter som merlot N, cabernet sauvignon N har kunnat tas in för att bidra till uppbyggnaden av och strukturen hos vinerna när man inte är specifikt inriktad på framställningen av endruvsviner.

För roséviner används allt oftare mycket kort maceration eller rentav pressning direkt, för att framställa roséviner med allt ljusare färg.

Producenterna har också ett varierat utbud av endruvsviner, däribland cabernet-sauvignon N, merlot N, caladoc N, marselan N, chardonnay B, roussanne B, viognier B.

Hos de röda vinerna bildar druvsorterna grenache N, syrah N, merlot N eller cabernet-sauvignon N grunden för vinerna. Samtliga dessa sorter utmärks av aromer av mörka bär, kryddor, toner av läder och bitter choklad och peppriga toner.

I rosévinerna ger druvsorter som grenache N eller cinsault N till aromer av röda bär.

Livlighet och mineraliska toner samt noter av äpple eller lindblomma utmärker de vita vinerna, som ofta framställs på chardonnay B.

Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Mer än hälften av byarna i Vaucluse försörjer sig på vinodling, med vingårdar i anslutning till sina marker, oavsett om de ingår i områden som omfattas av en kontrollerad ursprungsbeteckning eller av en skyddad geografisk beteckning. Tack vare det kunnande som har byggts upp genom generationer har vinodlarna med åren kunnat diversifiera sina produkter. I Vaucluse avsätts därför stort utrymme för framställning av viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som det finns stor lokal efterfrågan på tack vare turismen, som är särskilt väl utvecklad i detta geografiska område. Anseendet hos de viner som omfattas av en kontrollerad ursprungsbeteckning och som produceras i departementet går hand i hand med anseendet hos de viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som är välkända för sina variationsrika aromer. Produktionen av viner med den skyddade geografiska beteckningen är framför allt koncentrerad till områdena med ursprungsbeteckningarna Luberon och Ventoux.

Vinstockarna planteras i jordar som snabbt värms upp och som har en optimal dräneringsförmåga. Detta främjar produktionen av kvalitetsdruvor.

Vinstockarna gynnas också det kombinerade inflytandet från olika klimatzoner som ger vinerna en balanserad struktur och ett enastående aromatiskt uttryck. Medelhavsklimatet, med sina många soldagar och sitt rikliga solljus under sommaren, främjar druvornas mogning och bidrar till en god utveckling av aromatiska prekursorer. Klimatet i närheten av bergsområdena leder till stora temperaturskillnader mellan dag och natt och främjar framställningen av friska och fruktiga viner, tack vare en långsam utveckling av polyfenoler i druvorna. Vinden ger en uttorkande effekt som skyddar druvorna mot svampsjukdomar.

Vinernas goda anseende bekräftas årligen med utmärkelser i regionala och nationella tävlingar, som t.ex. jordbrukstävlingen Concours Général Agricole (fyra guldmedaljer och fem silvermedaljer år 2014). Vinerna med den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” nämns också på nationell nivå i Guide Hachette des Vins (55 utvalda viner, två favoriter (Coup de cœur), ett vin med tre stjärnor, två viner med två stjärnor, 30 viner med en stjärna år 2013) och även på internationell nivå i Wine Advocate Parker (fyra viner fick noteringen ”dekantera” för årgången 2007) samt i guiden Bettane et Desseauve.

Framställningen av vinerna med den geografiska beteckningen är en del av traditionen och kunnandet hos vinodlare som vill – och måste – erbjuda ett diversifierat utbud som uppfyller alla krav på marknaden.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som har fastställts genom undantag för framställning och beredning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse”, omfattar följande arrondissement, som angränsar till det geografiska området (departementet Vaucluse):

| — | I norr, angränsande till departementet Drôme: arrondissementet Nyons. |
| --- | --- |

—

I norr, angränsande till departementet Drôme: arrondissementet Nyons.

| — | I öster, angränsande till departementet Alpes de Haute Provence: arrondissementet Forcalquier. |
| --- | --- |

—

I öster, angränsande till departementet Alpes de Haute Provence: arrondissementet Forcalquier.

| — | I öster, angränsande till departementet Var: arrondissementet Brignoles. |
| --- | --- |

—

I öster, angränsande till departementet Var: arrondissementet Brignoles.

| — | I söder, angränsande till departementet Bouches du Rhône: arrondissementen Arles och Aix-en-Provence. |
| --- | --- |

—

I söder, angränsande till departementet Bouches du Rhône: arrondissementen Arles och Aix-en-Provence.

| — | I väster, angränsande till departementet Gard: arrondissementet Nîmes. |
| --- | --- |

—

I väster, angränsande till departementet Gard: arrondissementet Nîmes.

| — | I nordväst, angränsande till departementet Ardèche: arrondissementet Privas. |
| --- | --- |

—

I nordväst, angränsande till departementet Ardèche: arrondissementet Privas.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Vaucluse” kan kompletteras

| — | med namnet på en eller flera druvsorter, |
| --- | --- |

—

med namnet på en eller flera druvsorter,

| — | med uppgifterna ”primeur” eller ”nouveau”, |
| --- | --- |

—

med uppgifterna ”primeur” eller ”nouveau”,

| — | med följande namn på mindre geografiska enheter, enligt de villkor som fastställs i produktspecifikationen: ”Aigues”, ”Principauté d’Orange”. |
| --- | --- |

—

med följande namn på mindre geografiska enheter, enligt de villkor som fastställs i produktspecifikationen: ”Aigues”, ”Principauté d’Orange”.

EU:s logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med den traditionella benämningen ”Vin de Pays”.

Länk till produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0d5e958c-4f3f-4467-a24c-e13d39073797

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 29.9.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/58

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 321/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”LIPTOVSKÉ DROBY”

EU-nr: PGI-SK-02370 – 31.10.2017

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Liptovské droby”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Slovakien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Liptovské droby” är en unik korvsort som framställs med traditionella metoder. Produktens särskilda egenskap är potatisfyllningen med fettgrevar och kryddor, som fylls i naturtarmar (fjälster) från gris eller nötdjur. ”Liptovské droby” är en färskvara.

Produkten har ett runt tvärsnitt och är formad som en böjd cylinder. Produkten har en diameter på 30–50 mm, är 100–250 mm lång och väger 100–300 g. När produkten har stoppats till önskad längd fästs den ihop med en trästicka. Korvskinnet sluter tätt om fyllningen, som är gjord av riven potatis, runda fettgrevar, lök och kryddor, och har en utsökt textur. Ett kilo av produkten innehåller potatis (75–85 %), fettgrevar (8–10 %), grisfett (5 %) och salt (högst 1,7 %).

Produkten har en mjuk konsistens. Ytan är mjuk, något fuktig och ren. Ytans färg är ljusgrå och skivorna är grågula. Den har en arom av potatis och kryddor.

”Liptovské droby” säljs kokt. Omedelbart före konsumtion värmebehandlas produkten genom ugnsstekning.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Råvaror och ingredienser:

| — | potatis |
| --- | --- |

—

potatis

| — | ryggfläsk från gris (färskt eller fryst) |
| --- | --- |

—

ryggfläsk från gris (färskt eller fryst)

| — | grisfett |
| --- | --- |

—

grisfett

| — | lök |
| --- | --- |

—

lök

| — | mejram |
| --- | --- |

—

mejram

| — | peppar |
| --- | --- |

—

peppar

| — | salt |
| --- | --- |

—

salt

| — | vitlök |
| --- | --- |

—

vitlök

| — | inälvor från gris eller nötdjur |
| --- | --- |

—

inälvor från gris eller nötdjur

| — | durumvetemjöl |
| --- | --- |

—

durumvetemjöl

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Hela produktionsprocessen äger endast rum inom det avgränsade geografiska området och består av följande steg:

| — | Fjälstret blötläggs och rengörs 24 timmar före användning. |
| --- | --- |

—

Fjälstret blötläggs och rengörs 24 timmar före användning.

| — | Potatisarna tvättas med skalet på. |
| --- | --- |

—

Potatisarna tvättas med skalet på.

| — | Potatisarna skalas, rengörs och tvättas. |
| --- | --- |

—

Potatisarna skalas, rengörs och tvättas.

| — | Lökskivorna steks i isterflott. |
| --- | --- |

—

Lökskivorna steks i isterflott.

| — | Potatisarna finrivs. |
| --- | --- |

—

Potatisarna finrivs.

| — | Ryggfläsket hackas i småbitar och steks därefter så att de blir fettgrevar. |
| --- | --- |

—

Ryggfläsket hackas i småbitar och steks därefter så att de blir fettgrevar.

| — | Fettgrevarna, den stekta löken och vitlöken finmals. |
| --- | --- |

—

Fettgrevarna, den stekta löken och vitlöken finmals.

| — | Kryddor tillsätts. |
| --- | --- |

—

Kryddor tillsätts.

| — | Ingredienserna blandas noggrant. |
| --- | --- |

—

Ingredienserna blandas noggrant.

| — | Durumvetemjölet tillsätts, därefter blandas ingredienserna igen. |
| --- | --- |

—

Durumvetemjölet tillsätts, därefter blandas ingredienserna igen.

| — | Fjälstret stoppas. |
| --- | --- |

—

Fjälstret stoppas.

| — | Fjälstret fästs ihop. |
| --- | --- |

—

Fjälstret fästs ihop.

| — | Därefter kokas ”Liptovské droby” långsamt i vatten med en temperatur på omkring 90 °C under ständig omrörning tills ”Liptovské droby” flyter upp till ytan. Därefter tas produkten upp ur vattnet. |
| --- | --- |

—

Därefter kokas ”Liptovské droby” långsamt i vatten med en temperatur på omkring 90 °C under ständig omrörning tills ”Liptovské droby” flyter upp till ytan. Därefter tas produkten upp ur vattnet.

| — | Produkten fryses. |
| --- | --- |

—

Produkten fryses.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Regionen Liptov är belägen i norra Slovakien, i Liptovská-dalen i den sydöstra delen av den självstyrande regionen Žilina. Den omges av Höga Tatrabergen i öst, västra Tatrabergen och Chočbergen i syd och Stora Fatrabergen i väst. Geografiskt sett är Liptov ett kompakt område, som består av distrikten Liptovský Mikuláš och Ružomberok.

5.   Samband med det geografiska området

De pedologiska klimatförhållandena i regionen samt dess tradition och historia utgör grunden för ansökan om registrering av det geografiska namnet ”Liptovské droby”, som inspireras av de lokala tillverkarnas kunskap och produktens anseende.

Liptovská-dalen är en av Slovakiens högst belägna dalar. Dalens botten består av tertiär berggrund, paleogena sediment från centrala Karpaterna och nyare siltavlagringar från Váh, främst grus och sand. Jordmånen i Liptov är medelhård och klimatet är kallare. Dessa förhållanden är inte gynnsamma för spannmålsodling, men är däremot lämpliga för potatisodling. Potatis började odlas i Liptov omkring år 1750. En mycket kraftig missväxt av spannmål under åren 1771 till 1773 bidrog till att potatisodling blev populärt. I början av 1800-talet ökade potatisodlingen snabbt i de norra delarna av Slovakien.

Potatis blev sedermera ett av de viktigaste inslagen i befolkningens kost och fick smeknamnet ”vårt andra bröd”. Det avgränsade området Liptov har alltid varit ett viktigt potatisodlingsområde i Slovakien och är samtidigt självförsörjande när det gäller animalieproduktion – särskilt svin. Av ekonomiska skäl var det viktigt för Liptovs invånare att maximalt utnyttja slaktavfallet.

Invånarna i Liptov förlitade sig till inhemska livsmedelskällor för sin kost, bland annat potatis. Potatis åts ensam som huvudrätt eller med flera tillbehör.

”Liptovské droby” blev en populär delikatess tillsammans med potatismos, potatisknyten och potatisdegkakor. ”Liptovské droby” framställdes av råriven potatis, som var lätt att odla i Liptov på grund av jordmånens sammansättning, klimatförhållandena och med tanke på att potatis är lätt att odla.

De naturliga och pedologiska klimatförhållandena gynnar potatisodling och animalieproduktion som har formats av regionens allmänna förutsättningar och karaktär. Förutom jordbruksarbetet bearbetade och sålde befolkningen råvaror.

Den tidigaste skriftliga hänvisningen till produkten – en illustration av dess historia och tradition – återfinns i boken Slovenská ľudová kuchárka pre každý stôl [”Slovakisk husmanskost för alla bord”] från 1944, som sammanställdes av Žela Inovecká och har tryckts om flera gånger.

I Kuchyňa starých materí z Liptova [”Husmanskost från mormor och farmor i Liptov”], en bok av den välkända etnografen Iveta Zuskinová som publicerades 2013 av Spoločnosť priateľov múzea liptovskej dediny [”Vänföreningen för Liptovs stadsmuseum], som är baserad i Liptovský Hrádok, kan vi läsa följande: ”I Liptov var ’droby’ en populär och karakteristisk rätt, särskilt på hösten under fårslakten, då det fanns ett överflöd av inälvor och fett. Ny potatis skördades också vid den tidpunkten [...].”

Kapitlet ”Čo sa varievalo a jedávalo” [”Traditionell matlagning och mat”] i Liptov v ľudovej kultúre [”Liptov i folkkulturen”], en annan bok av Iveta Zuskinová som publicerades av vänföreningen 2014, innehåller följande information: ”Råriven potatis användes för att tillreda fyllningen för ”Liptovské droby” och som förtjockningsmedel i vissa rätter, och man kokade även potatisknyten.” I kapitlet ”Tradičné jedlá” (”Traditionell mat”) i samma bok förtydligar Iveta Zuskinová att ”ordet ’droby’ betyder ’potatiskorvar’”.

Produktnamnet ”Liptovské droby” härrör från regionens namn, Liptov, som har ett historiskt samband med odling och bearbetning av potatis, som utgör produktens huvudsakliga ingrediens. Den andra delen av namnet är ordet ”droby”, som på den lokala dialekten används för att beteckna ätligt slaktavfall, även inälvor. Den unika potatisfyllningen i fjälster av gris eller nötdjur (”droby”= fjälster) är på den lokala dialekten känd som ”Liptovské droby”. Namnet har använts kontinuerligt i området sedan första hälften av 1800-talet.

Särdraget hos ”Liptovské droby” är att korvinnehållet ersätts av potatis. Även om produktens form liknar formen hos en korv, är potatis den viktigaste ingrediensen i fyllningen, som utgör 75–85 % av produktens vikt. För att tillreda potatisfyllningen läggs alla ingredienser gradvis till den rårivna potatisen och durumvetemjöl tillsätts som bindemedel. Mängden använt durumvetemjöl beror på potatisens vattenhalt och det är endast erfarna personer som kan uppskatta den rätta mängden, så att inte produkten förlorar sin typiska potatisarom. Det krävs även erfarenhet för att uppskatta koktiden, för att förhindra att korvskinnet spricker och fyllningen läcker ut, och för att kyla produkten efteråt. ”Liptovské droby” framställs endast inom det avgränsade området. Framställningen av ”Liptovské droby” kan inte jämföras med något annat, eftersom det inte finns någon annan produkt med beteckningen ”droby” eller som använder det geografiska namnet tillsammans med termen ”droby” på marknaden. Den enda möjliga slutsatsen är att ”Liptovské droby” är en specifik och unik produkt.

Eftersom djuruppfödningen tidigare inriktades på att sälja eller producera köttprodukter, särskilt korv, ville den fattigare delen av befolkningen tillreda liknande livsmedel. Korvens köttinnehåll ersattes med potatis – en mer lättillgänglig fyllning. Precis som korven kryddades den nya produkten med lök, vitlök, svartpeppar, mejram och salt. Köttets arom och smak ersattes med ryggfläskfett och ister. Fyllningen stoppades i korvskinnen, som fästes ihop med en trästicka.

Oftast används potatis från det avgränsade området. Produkten kan också framställas med ingredienser från andra områden om resurserna sinar, särskilt under sommaren. Under sommarturistsäsongen ökar efterfrågan på regionala specialiteter. Konsumtionen av ”Liptovské droby”, en lokalt framställd produkt som ibland serveras tillsammans med andra köttbaserade regionala specialiteter, är en kulinarisk upplevelse för besökarna och ger viktig stimulans åt den regionala utvecklingen.

Produktens egenskaper påverkar inte av ursprunget för den potatis som används som ingrediens. Produkten får i stället sina egenskaper till följd av framställningsmetoden och användningen av potatisfyllning i stället för kött. Eftersom potatis var den föredragna grödan i Liptov och potatisprodukter har ett nära samband med regionen, blev potatisfyllningen ett särdrag för ”Liptovské droby”.

Lokalt odlad potatis är den ingrediens som föredras: ”Endast lokala ingredienser och gamla framställningsmetoder används” http://www.teraz.sk/import/agro-zaujem-o-tradicne-liptovske-dr/220506-clanok.html. Potatis från ett annat geografiskt område får endast användas i undantagsfall (såsom dålig skörd).

Sambandet mellan produkten och det avgränsade geografiska området härrör från påhittigheten hos de människor som lyckades använda potatis, som fanns i överflöd i området, för att tillreda fyllningar med en välavvägd blandning av alla ingredienser och kryddor (finriven potatis, fettgrevar med stekt lök och örter, exempelvis mejram), vilka ersatte de ingredienser som användes för köttfyllningar.

De färdigheter som de människor som framställer ”Liptovské droby” besitter har utvecklats utifrån den kunskap och erfarenhet som har förts vidare från generation till generation, vilket avspeglas i slutproduktens kvalitet. Den egenskap som skiljer ”Liptovské droby” från andra produkter är den unika potatisfyllningen.

Endast erfarna personer behärskar de komplicerade stegen i produktionsprocessen (exempelvis beredning av potatisfyllningen eller stoppning av korvskinnen). Att riva den råa potatisen, säkerställa att fyllningen har rätt konsistens, tillsätta den rätta mängden potatis och durumvetemjöl (vilken beror på potatisens vattenhalt) och beräkna lämplig koktid för att sedan kyla produkten, är uppgifter som kräver färdigheter och erfarenhet för att utföra. De färdigheter och den erfarenhet som har utvecklats under historiens gång är därför oumbärliga.

Sambandet mellan ”Liptovské droby” och det avgränsade geografiska området framgår även av den information som ges av resebyråer. Följande återfinns på https://www.exclusive-travel.cz/slovenska-republika/informace under rubriken ”GASTRONOMI”: ”Varje region har sina egna specialiteter, men potatisknyten med fårost, toppade med rostad bacon och ibland gräddfil är en populär rätt i hela landet. Andra traditionella delikatesser är bramborové šišky (potatiskoner), ’Liptovské droby’ [...].”

”Liptovské droby” har sedan länge tillbaka varit favoritdelikatessen för Liptovs invånare vid speciella tillfällen av alla slag, såsom mässor och fester. I dag är denna delikatess lika populär som någonsin. Varje år anordnar staden Liptovský Mikuláš Švábkafest-festivalen (i regionen Liptov är ”švábka” ett talspråksord som betyder ”potatis”). I Liptovregionen anordnas festen Švábkafest sedan ett antal år tillbaka för att upprätthålla potatisodlingstraditionen och främja alla potatisbaserade produkter, inbegripet ”Liptovské droby”.

Lokala och utländska besökare lockas av den höga kvaliteten och det goda anseendet hos de traditionella regionala produkterna (såsom ”Liptovské droby”). Produktens höga kvalitet och goda anseende sprids inte bara muntligen utan även via internet och andra medier, såväl i Slovakien som utomlands. Video från Švábkafest (presentationen av ”droby” börjar om en 1 minut):

https://www.visitliptov.sk/2017/09/14/fest-zemiakov-na-liptove/

Restauranger gör reklam för produkten som en ”traditionell slovakisk delikatess” eller en ”traditionell specialitet från Liptovregionen” och den serveras vid bröllopsfester – ett bevis på dess kvalitet och utmärkta anseende.

Det att ”Liptovské droby” är en eftersökt delikatess som har oupplösliga band till regionen åskådliggörs ytterligare i Kuchyňa, zvyky a tradície našich predkov [”Våra förfäders kokkonst, seder och traditioner”] som har publicerats av Krajská organizácia cestovného ruchu ŽILINSKÝ TURISTICKÝ KRAJ [turistbyrån för turismregionen Žilina]: ”Rätter som baseras på kryddad potatisfyllning (såsom knyten och kakor gjorda av jäst deg) är fortfarande populära i Liptov. Vi får inte heller glömma bort ’Liptovské droby” – en favoriträtt, inte bara för den lokala befolkningen.”

http://www.zilinskazupa.sk/files/on-line-kniznica/kocr/kuchyna-zvyky-3.pdf

Produktens goda anseende framgår även av att den förekommer på internet, där den finns med i recept, i tv- och radioprogram och tidningsartiklar, på rese- och turismwebbplatser och nämns i samband med olika evenemang, såsom Švábkafest och Liptov Fest.

Radio Slovakia International (RSI) har sänt program om Slovakien på sex främmande språk sedan 1993, om många olika ämnen och evenemang. Den 13 oktober 2015 sändes ett spanskt program om ”Liptovské droby”, där följande sades: ”Milan Velecký besökte Liptov och frågade människor om ’Liptovské droby’. Det är en delikatess!””(El redactor Milan Velecký visitó la región de Liptov y preguntó a la gente sobre los Liptovské droby. Es una exquisitez!)”

https://esrsi.rtvs.sk/clanky/gastronomia/91062/liptovske-droby

Produktens goda anseende styrks ytterligare av att den serveras vid regionala festligheter. Följande sägs i artikeln ”Hrádocké hradné hry” [”Slottsspel i Hrádok”] som publicerades i tidskriften Relax den 24 augusti 2017: ”Man kan inte ha roligt utan god mat. Köket i Liptov är baserat på traditionella ingredienser – exempelvis potatis och fårmjölk – som är typiska för regionen. Det är skälet till att ’Liptovské droby’ är ständigt närvarande i Liptovský Hrádok [...].”

http://www.dennikrelax.sk/Relax/Krasy-Slovenska/Hradocke-hradne-hry/

”Regionala råvaror och produkter är oupplösligt kopplade till turism. Även Liptov har sina egna typiska produkter. Vårt mål är att använda dessa regionala egenskaper för att ge turisterna möjlighet att bekanta sig med Liptovs identitet. Det finns en mångfald av saker att göra under ett besök. Produkter framställda av fårmjölk, våra förstklassiga likörer och inte minst ’Liptovské droby’, vars huvudsakliga ingrediens är lokalt odlad potatis”, säger Darina Bartková, ordförande för Liptovs regionala turistbyrå (http://www.teraz.sk/regiony/l-mikulas-svabkafest-ponukne-ochu/281215-clanok.html?mostViewedArticlesInSectionTab=2).

Besökare kan stöta på ”Liptovské droby” i det berömda friluftsmuseet i Pribylina och i byarna i de högre och lägre delarna av Liptov (Štiavnička, Smrečany, Lisková, Bobrovec och andra), och även på hotell och restauranger i det avgränsade geografiska området.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20Liptovske%20droby.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---