# Euroopa Liidu C 321/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 321 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik29. september 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 321

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik29. september 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 321/01 | Komisjoni Teatis läbivaadatud pankade kriisilahendusraamistiku teatavate õigusnormide tõlgenduse kohta vastuseks liikmesriikide ametiasutuste tõstatatud küsimustele | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 321/01

Komisjoni Teatis läbivaadatud pankade kriisilahendusraamistiku teatavate õigusnormide tõlgenduse kohta vastuseks liikmesriikide ametiasutuste tõstatatud küsimustele

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 321/02 | Euro vahetuskurss — 28. september 2020 | 36 |
| 2020/C 321/03 | Komisjoni ettepanekute tagasivõtmine | 37 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 321/02

Euro vahetuskurss — 28. september 2020

36

2020/C 321/03

Komisjoni ettepanekute tagasivõtmine

37

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 321/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 41 |
| 2020/C 321/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9695 – LVMH/Tiffany) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 321/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9946 – MSI/Altice/Lightpath) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 321/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9929 – EDP/Viesgo) (
  1
  ) | 45 |
| 2020/C 321/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9965 – ECP ControlCo / First Sentier Investors / Terra-Gen Power Holdings II) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 46 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 321/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 47 |
| 2020/C 321/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 58 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 321/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

41

2020/C 321/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9695 – LVMH/Tiffany) (
  1
  )

1

43

2020/C 321/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum: M.9946 – MSI/Altice/Lightpath) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

44

2020/C 321/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9929 – EDP/Viesgo) (
  1
  )

1

45

2020/C 321/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9965 – ECP ControlCo / First Sentier Investors / Terra-Gen Power Holdings II) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

46

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 321/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

47

2020/C 321/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

58

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/1

---

KOMISJONI TEATIS

läbivaadatud pankade kriisilahendusraamistiku teatavate õigusnormide tõlgenduse kohta vastuseks liikmesriikide ametiasutuste tõstatatud küsimustele

(2020/C 321/01)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid Euroopa Komisjoni poolt 2016. aasta novembris esitatud pangandusreformi paketi vastu 20. mail 2019 ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas7. juunil 2019. Pakett sisaldab muu hulgas liidu kriisilahendusraamistiku muudatusi, mis tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (1) (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (2) (pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/877 (3) (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 806/2014 (4) (ühtse kriisilahenduskorra määrus)). Selle reformiga rakendatakse liidus globaalsete süsteemselt oluliste pankade suhtes kohaldatav kogu kahjumikatmisvõime rahvusvaheline standard, mille finantsstabiilsuse nõukogu võttis vastu 2015. aasta novembris, ning tõhustatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamist kõikide pankade suhtes. Läbivaadatud raamistik peaks paremini tagama, et kui pangad satuvad finantsraskustesse ja nende suhtes algatatakse seejärel kriisilahendus, toimub pankade kahjumi katmine ja rekapitaliseerimine eravahendite abil.

Direktiivi (EL) 2019/879 artikli 3 lõike 1 kohaselt peaksid liikmesriigid kõnealuse direktiivi sätted siseriiklikkusse õigusesse üle võtma 28. detsembriks 2020. Selleks et hõlbustada õigeaegset, järjepidevat ja täpset ülevõtmist, kavatseb komisjon esitada käesoleva teatise lisas vastused liikmesriikide ametiasutuste tõstatatud küsimustele, mis käsitlevad pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi teatavate sätete tõlgendamist ja nende koostoimet ühtse kriisilahenduskorra määrusega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 575/2013 (5) (kapitalinõuete määrus) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (6) (kapitalinõuete direktiiv).

Seda silmas pidades esitab komisjon käesolevas teatises vastused, mis on seotud järgmiste õigusaktidega:

| — | direktiiv (EL) 2014/59/EL (pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv), mida on muudetud direktiiviga (EL) 2019/879; |
| --- | --- |

—

direktiiv (EL) 2014/59/EL (pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv), mida on muudetud direktiiviga (EL) 2019/879;

| — | määrus (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus), mida on muudetud määrusega (EL) 2019/877; |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus), mida on muudetud määrusega (EL) 2019/877;

| — | määrus (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (7); |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (7);

| — | direktiiv 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878 (8). |
| --- | --- |

—

direktiiv 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878 (8).

Käesolevas teatises selgitatakse juba kohaldatavates õigusaktides sisalduvaid sätteid. Sellega ei laiendata mingil viisil nendest õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi ega kehtestata asjaomastele ettevõtjatele ja pädevatele asutustele täiendavaid nõudeid. Teatise eesmärk on üksnes aidata liikmesriikide ametiasutusi asjaomaste õigusnormide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse ja nende rakendamisel. Liidu õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul. Käesolevas teatises väljendatud seisukohad ei mõjuta seisukohta, mille Euroopa Komisjon võib võtta liidu ja liikmesriikide kohtutes.

Lisaks võtab komisjon varsti vastu teatise, mis sisaldab vastuseid küsimustele, mille ta on saanud Euroopa järelevalveasutustelt vastavalt määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 16b lõikele 5. Kõnealuses teatises selgitab komisjon pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi teatavaid sätteid, mille kohta Euroopa Pangandusjärelevalve on talle küsimusi esitanud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/877, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 226).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

---

LISA

Lühendid

AIFi valitsejad – alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad;

täiendavate esimese taseme omavahendite instrumendid – täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, millele on osutatud CRRi artikli 52 lõikes 1;

BRRD – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2014/59/EL, (1) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (2);

BRRD I – direktiiv (EL) 2014/59/EL ilma muudatusteta;

kombineeritud puhvri nõue – CRD artikli 128 punktis 6 sätestatud kombineeritud puhvri nõue;

CCP – keskne vastaspool;

esimese taseme põhiomavahendid – esimese taseme põhiomavahendid, millele on osutatud CRRi artiklis 50;

CRD – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2013/36/EL, (3) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878 (4);

CRR – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, (5) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (6);

ESMA – Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve;

omavahendite ja kõlblike kohustuste väline miinimumnõue – omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mida kohaldatakse kriisilahendussubjektide suhtes ja millele on osutatud BRRD artiklis 45e;

G-SII – globaalne süsteemselt oluline ettevõtja;

omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemine miinimumnõue – omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mida kohaldatakse kriisilahendussubjekti või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, ja millele on osutatud BRRD artiklis 45f;

maksimaalne jaotatav summa – omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega seotud väljamaksete maksimumsumma, millele on osutatud BRRD artiklis 16a;

MiFID – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (7);

MPE – mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamine;

MREL – omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue;

võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõte – põhimõte, et ühegi võlausaldaja olukord kriisilahenduses ei tohi olla halvem kui tavalises maksejõuetusmenetluses;

SEL – allutatud kõlblik kohustus;

arvelduse lõplikkuse direktiiv – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ (8);

SPE – ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamine;

SRB – Ühtne Kriisilahendusnõukogu;

SRM – ühtne kriisilahenduskord;

SRMR – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, (9) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/877 (10);

SRMR I – määrus (EL) nr 806/2014 ilma muudatusteta;

koguriskipositsiooni näitaja – CRRi artiklite 429 ja 429a kohaselt arvutatav koguriskipositsiooni näitaja;

teise taseme omavahendite instrumendid – teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, millele on osutatud BRRD artikli 2 lõike 1 punktis 73;

TLAC – kogu kahjumikatmisvõime;

kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue – globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes kohaldatava kogu kahjumikatmisvõime standardi kohane ühtlustatud miinimumtase, millele on osutatud CRRi artiklites 92a ja 92b ning BRRD artikli 45d lõike 1 punktis a ja lõike 2 punktis a;

kogu kahjumikatmisvõime standard – kogu kahjumikatmisvõime tingimused, mille finantsstabiilsuse nõukogu avaldas 2015. aasta novembris;

tipp-pangad – kriisilahenduse konsolideerimisgruppidesse kuuluvad kriisilahendussubjektid, kelle varade maht on suurem kui 100 miljardit eurot, nagu on osutatud BRRD artikli 45c lõikes 5;

koguriskipositsioon – CRRi artikli 92 lõike 3 kohaselt arvutatav koguriskipositsioon;

eurofondid – vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad.

Kõiki käesoleva lisa viiteid artiklitele tuleks käsitada viidetena BRRD artiklitele, kui ei ole sätestatud teisiti.

A.   KÜSIMUSED SEOSES BRRD ARTIKLIS 16A SÄTESTATUD ÕIGUSEGA KEELATA TEATAVAD VÄLJAMAKSED

1.   Küsimus (artikkel 16a)

BRRD artikliga 16a antakse kriisilahendusasutustele õigus keelata teatavad väljamaksed, juhul kui ettevõtja ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele. Samamoodi on CRD artiklis 141 sätestatud pädevate asutuste õigus keelata teatavad väljamaksed, juhul kui ettevõtja ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana omavahendite nõuetele. Kuigi need õigused antakse kahele eri asutusele, ei ole nendevahelist suhet täpsustatud. Ei CRDs ega BRRDs ole täpsustatud nimetatud kahe õiguse kasutamise järjekorda, juhul kui ettevõtja rikub mõlemat nõuet. Kas see tähendab, et liikmesriigi seadusandja saab selles küsimuses paindlikult tegutseda?

Vastus

Tingimused, mille alusel saavad kriisilahendusasutused kasutada õigust keelata ettevõtjal teha maksimaalset jaotatavat summat ületavaid väljamakseid, st õigust piirata teatavaid väljamakseid, on sätestatud BRRD artikli 16a lõikes 1. Selle sätte kohaselt kasutatakse kõnealust õigust olukorras, kus ettevõtja vastab kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana CRD artikli 141a lõike 1 punktides a, b ja c osutatud omavahendite nõuetele, ent ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana BRRD artiklites 45c ja 45d osutatud nõuetele (st omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele).

Seega, juhul kui ettevõtja ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse lisanduvana asjaomastele omavahendite nõuetele, ei ole ta artikli 16a lõikes 1 osutatud olukorras, isegi kui ta ei vasta kombineeritud puhvri nõudele ka siis, kui seda käsitatakse lisanduvana omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele. See tähendab, et sel juhul kohaldatakse ainult CRD artiklit 141 ja et ettevõtja peab automaatselt piirama teatavaid väljamakseid vastavalt kõnealuse sätte normidele. BRRD artikli 16a kohast kriisilahendusasutuste õigust piirata teatavaid väljamakseid kasutatakse ainult siis, kui ettevõtja täidab kombineeritud puhvri nõuet ja asjaomaseid omavahendite nõudeid, ent ei täida kombineeritud puhvri nõuet ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet.

See tähendab kokkuvõttes, et CRD artiklit 141 ei saa kohaldada samal ajal BRRD artikliga 16a.

2.   Küsimus (artikkel 16a)

Kas on õige, et BRRD artikliga 16a kehtestati järgmised kaks etappi seoses kriisilahendusasutuse otsusega keelata ettevõtjal teha maksimaalset jaotatavat summat ületavaid väljamakseid:

| — | esimese üheksa kuu jooksul pärast seda, kui ettevõtja on kriisilahendusasutust teavitanud, ei ole maksimaalse jaotatava summa kehtestamine kohustuslik ja kriisilahendusasutus hindab iga kuu, kas asjaomast õigust kasutada, ning |
| --- | --- |

—

esimese üheksa kuu jooksul pärast seda, kui ettevõtja on kriisilahendusasutust teavitanud, ei ole maksimaalse jaotatava summa kehtestamine kohustuslik ja kriisilahendusasutus hindab iga kuu, kas asjaomast õigust kasutada, ning

| — | üheksa kuu möödumisel sellest, kui ettevõtja on kriisilahendusasutust teavitanud, on kohustus kasutada õigust keelata maksimaalset jaotatavat summat ületavad väljamaksed, välja arvatud juhul, kui kriisilahendusasutus leiab pärast hindamist, et vähemalt kaks BRRD artikli 16a lõikes 3 sätestatud tingimust on täidetud? |
| --- | --- |

—

üheksa kuu möödumisel sellest, kui ettevõtja on kriisilahendusasutust teavitanud, on kohustus kasutada õigust keelata maksimaalset jaotatavat summat ületavad väljamaksed, välja arvatud juhul, kui kriisilahendusasutus leiab pärast hindamist, et vähemalt kaks BRRD artikli 16a lõikes 3 sätestatud tingimust on täidetud?

Vastus

BRRD artikli 16a lõikes 1 sätestatud kriisilahendusasutuste õigust piirata ettevõtjate teatavaid väljamakseid kasutatakse ainult siis, kui ettevõtja vastab kombineeritud puhvri nõudele koos asjaomaste omavahendite nõuetega, ent mitte koos omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega, st kui ta ei vasta konkreetselt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest tulenevalt kombineeritud puhvri nõudele. Selle õiguse kasutamine põhineb kaalutlusõigusel. Kaalutlusõiguse ulatus sõltub kombineeritud puhvri nõudele mittevastavuse ajast, nagu on sätestatud BRRD artikli 16a lõigetes 2 ja 3. Esimese üheksa kuu jooksul pärast seda, kui ettevõtja on mittevastavusest teatanud, peab kriisilahendusasutus teatamise järel põhjendamatu viivituseta ja seejärel vähemalt kord kuus hindama, kas kasutada seda õigust või mitte, võttes arvesse BRRD artikli 16a lõikes 2 osutatud elemente. Üheksa kuu möödumisel peab kriisilahendusasutus seda õigust kasutama, välja arvatud juhul, kui täidetud on vähemalt kaks BRRD artikli 16a lõikes 3 osutatud tingimust.

3.   Küsimus (artikli 16a lõige 3)

Artikli 16a lõike 3 kohaselt peab kriisilahendusasutus pärast pädeva asutusega konsulteerimist kasutama artikli 16a lõikes 1 osutatud õigust, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et on täidetud vähemalt kaks lõikes 3 sätestatud tingimust.

Kas on õige, et kriisilahendusasutus peab artikli 16a lõikes 3 sätestatud tingimuste hindamisel konsulteerima teiste asutustega (nt pädev asutus, finantsstabiilsuse eest vastutav makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus)?

Vastus

Artikli 16a lõikes 3 nõutakse, et kriisilahendusasutus kaasaks pädeva asutuse selle sätte esimeses lõigus osutatud tingimuste hindamisse.

Artikli 16a lõike 3 esimeses lõigus nõutakse, et kriisilahendusasutus konsulteeriks pädeva asutusega enne, kui ta kasutab oma õigust keelata ettevõtjatel teha maksimaalset jaotatavat summat ületavaid väljamakseid. Artikli 16a lõike 3 teise lõigu kohaselt peab kriisilahendusasutus teavitama pädevat asutust oma otsusest seda õigust mitte kohaldada ja oma hinnangut kirjalikult selgitama.

Esimesel juhul on kriisilahendusasutusel sõnaselge kohustus konsulteerida pädeva asutusega asjaolu üle, et artikli 16a lõikes 1 sätestatud tingimused kõnealuse õiguse kasutamata jätmiseks ei ole täidetud. Teisel juhul peab kriisilahendusasutus pädevat asutust teavitama asjaolust, et artikli 16a lõikes 3 sätestatud tingimused kõnealuse õiguse kasutamata jätmiseks on täidetud, ja selgitama oma hinnangut kirjalikult.

BRRDs ei nõuta, et kriisilahendusasutused konsulteeriksid teiste asutustega või teavitaksid neid (nt määratud riiklikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused), kuid seda ka ei takistata.

4.   Küsimus (CRRi artikli 92 lõige 1a, CRD artikkel 141c, BRRD artikkel 16a)

CRRi artikli 92 lõikes 1a on sätestatud järgmiselt: „Finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme omavahendeid ei kasutata käesolevas määruses ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud mis tahes finantsvõimendusel põhineva nõude täitmiseks, välja arvatud juhul, kui nimetatud õigusaktides on sõnaselgelt sätestatud teisiti“.

Kas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad vastama samal ajal nii CRRi artikli 92 lõikes 1a sätestatud finantsvõimenduse määra puhvri nõudele kui ka mitteriskipõhisele kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudele ning omavahendite ja kõlblike kohustuste välisele ja sisemisele miinimumnõudele?

Vastus

Vastavalt BRRD (artikli 16a lõige 1) ja CRD (artikli 128 neljas lõik) koos tõlgendamisele peaks kombineeritud puhvri nõue olema paigutatud ainult CRRi artiklites 92a ja 92b ning BRRD artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete (st kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste välise ja sisemise miinimumnõude) riskipõhistest komponentidest ettepoole.

Seega antakse BRRD artikliga 16a kriisilahendusasutustele õigus keelata maksimaalset jaotatavat summat ületavad väljamaksed ainult juhul, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda täita kombineeritud puhvri nõuet lisaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudele, mis arvutatakse koguriskipositsiooni alusel (vt ka direktiivi (EL) 2019/879 põhjendus 24).

See tähendab, et seoses kombineeritud puhvri nõude ja riskipõhise kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude suhtega on BRRDs ning CRDs sõnaselgelt sätestatud, et i) esimese taseme põhiomavahendeid, mida kasutatakse kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, ei saa kasutada kombineeritud puhvri nõude täitmiseks ning ii) kui ettevõtja ei vasta kombineeritud puhvri nõudele, kui seda käsitatakse kombineeritult riskipõhise kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega, on kriisilahendusasutustel õigus keelata maksimaalset jaotatavat summat ületavad väljamaksed.

Paralleelsed sätted CRRi artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõude ning mitteriskipõhise kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude vahelise seose kohta siiski puuduvad. CRD artiklis 141c leitakse, et CRRi artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõue ei ole täidetud üksnes juhul, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole piisavalt esimese taseme omavahendeid, et täita samal ajal nii kõnealuse puhvri nõuet kui ka CRRi artikli 92 lõike 1 punkti d ja CRD artikli 104 lõike 1 punkti a nõudeid. Ei CRDs ega BRRDs ole viidatud vajadusele täita finantsvõimenduse määra puhvri nõuet samal ajal kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude mitteriskipõhiste komponentidega. CRD artikliga 141b kehtestatakse automaatsed piirangud finantsvõimenduse määraga seotud maksimaalset jaotatavat summat ületavate väljamaksete suhtes üksnes juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, nagu on sätestatud CRD artiklis 141c. BRRDs puudub finantsvõimenduse määra puhvri nõudega seoses artikliga 16a sarnane säte, mis tähendab, et juhul kui finantsvõimenduse määra puhvri nõue ei ole täidetud, kui seda võetakse arvesse koos koguriskipositsiooni näitaja alusel arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega, ei ole kriisilahendusasutusel õigust väljamakseid piirata.

Seepärast ei saa CRRi artikli 92 lõike 1a teist lõiku tõlgendada nii, et see hoiab ära esimese taseme omavahendite topeltarvestamise finantsvõimenduse määra puhvri nõude ja kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning koguriskipositsiooni näitaja alusel arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks. Liidu õiguses on alati sõnaselgelt sätestatud i) olukorrad, kus kapitali topeltarvestamine puhvri nõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks ei ole lubatud, ning ii) tagajärjed seoses puhvri nõude rikkumisega, kui seda käsitatakse kombineeritult omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega. Finantsvõimenduse määra puhvri nõude puhul ei ole seda sätestatud.

B.   KÜSIMUSED SEOSES ARTIKLITES 33A JA 69 SÄTESTATUD ÕIGUSEGA PEATADA MAKSE- VÕI ÜLEKANDEKOHUSTUSED

5.   Küsimus (artikkel 33a)

BRRD artikliga 33a antakse kriisilahendusasutustele õigus peatada teatavad kohustused, kui on kindlaks tehtud, et krediidiasutus või investeerimisühing on maksejõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv (moratoorium). BRRD artikli 33a lõike 3 kohaselt võivad liikmesriigid ette näha, et kriisilahendusasutused annavad hoiustajatele juurdepääsu päevasummale. Ühtse kriisilahenduskorra kontekstis peaksid riiklikud kriisilahendusasutused kasutama SRB pädevuse alla kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul moratooriumiõigust, et täita kõik otsused, mille SRB on neile suunanud (SRMRi artikkel 29).

Kas päevasummaga seotud liikmesriikide valikuvõimalust käsitleva BRRD artikli 33a lõike 3 ülevõtmiseks oleks õige sätestada, et riiklik kriisilahendusasutus võib SRB pädevuse alla kuuluvatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele anda juurdepääsu päevasummale SRB nõutud ajal ja ulatuses?

Vastus

Riiklikele kriisilahendusasutustele antakse õigus kehtestada moratoorium, seda ka pangandusliidu kontekstis. Riiklikud kriisilahendusasutused peaksid seda õigust kasutama sellisel kujul, nagu see on ette nähtud BRRDd ülevõtvas liikmesriigi õigusaktis, ning kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustega. See kajastub SRMRi artikli 29 lõike 1 teises lõigus.

Sõltuvalt sellest, kuidas BRRD artikkel 33a siseriiklikku õigusesse üle võetakse, võiks siseriiklikus ülevõtvas õigusaktis täpsemalt kindlaks määrata päevasumma andmise ja kvantifitseerimise õiguse või sätestada kriteeriumid, mille alusel riiklik kriisilahendusasutus selle kindlaks määrab. Igal juhul peaks liikmesriigi seadusandja need elemendid BRRD artikli 33a ülevõtmisel kindlaks määrama. Riiklik kriisilahendusasutus peaks kõnealuse õiguse kasutamisel neid kriteeriume järgima.

Selle sätte ülevõtmisel ei ole vaja viidata SRB-le, sest SRB roll tuleneb SRMRi artiklist 29, mis on vahetult kohaldatav.

Selleks et tagada täielik kooskõla SRB juhiste ja liikmesriigi ülevõtmisõigusaktiga riiklikule kriisilahendusasutusele antud õiguste vahel, on siiski soovitatav kooskõlastada nende õiguste kasutamine SRBga. See peaks hõlbustama kriisilahendusskeemi raames võetavate meetmete sujuvat rakendamist.

6.   Küsimus (artikli 33a lõige 3)

Millised instrumendid, elemendid või kriteeriumid aitavad kindlaks määrata, kas päevasumma, millele hoiustajatel peaks olema juurdepääs, on piisav? Sellega seoses võiks liikmesriigi ülevõtmisõigusakti lisada summa, mis katab minimaalsed elamiskulud päevas. See summa peaks olema ka kriisilahendusasutusele kohustuslik, kui ta otsustab lubada juurdepääsu piisavale rahasummale.

Kas piisava summa kindlaksmääramine peaks olema kriisilahendusasutuse kohustus igal üksikjuhul eraldi või peaks see olema seotud liikmesriigi seadusandja rolliga?

Milliseid muid asjakohaseid näitajaid võiks sellega seoses arvesse võtta?

Vastus

Artikliga 33a antakse liikmesriikidele ülevõtmisel ulatuslik kaalutlusõigus määrata kindlaks asjakohased kriteeriumid päevasumma kindlaksmääramiseks ja kohaldamiseks.

7.   Küsimus (artikli 33a lõige 3 ja artikli 69 lõige 5)

Kas seoses artikli 33a lõikes 3 ja artikli 69 lõikes 5 osutatud „asjakohase päevasummaga“ on kaasseadusandjate tahe, et liikmesriigid määravad „asjakohase“ summa liikmesriigi ülevõtmisõigusaktides, või on kriisilahendusasutusel võimalik paindlikult teha juhtumipõhiseid otsuseid?

Vastus

Säte ei ole selles osas konkreetne ja võimaldab liikmesriikidel paindlikult otsustada, kuidas see üle võtta. Mõned liikmesriigid võivad soovida määrata otse seaduses kindlaks fikseeritud päevasumma või näha selle arvutamiseks ette konkreetsed kriteeriumid, kuid teised võivad soovida jätta kõnealuse summa kindlaksmääramise kriisilahendusasutuse otsustada.

8.   Küsimus (artikli 33a lõige 5)

Artikli 33a lõikes 5 ei ole selge, milliseid konkreetseid kohustusi see kriisilahendusasutustele kaasa toob. Ei ole selge, kuidas asutused saavad tõendada, et nad „arvestavad liikmesriigi kehtivate õigusnormide ning järelevalvevolituste ja kohtuvõimuga“, püüdes „kaitsta võlausaldajate õigusi ja võrdset kohtlemist tavalises maksejõuetusmenetluses“, ning võtavad „arvesse riigisisest maksejõuetusmenetlust, mida võidakse kohaldada [...] krediidiasutuse või investeerimisühingu või ettevõtja suhtes“. Kas komisjon on kaalunud konkreetseid meetmeid, mida võib vaja olla selle sätte kohaldamiseks?

Vastus

Selle sätte eesmärk on näha ette mõned kaitsemeetmed, et tagada kriisilahendusasutustele antud ulatusliku moratooriumiõiguse nõuetekohane kasutamine.

Artikli 33a lõike 5 sõnastus viitab asjaolule, et artikli 33a kohast moratooriumiõigust saab kasutada maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise väljakuulutamise ajal ning et sel hetkel on võimalik, et avaliku huvi olemasolu ei ole vastavalt artikli 32 lõike 1 punktile c kindlaks tehtud. Seepärast on võimalik, et pärast moratooriumi kehtestamist teeb kriisilahendusasutus järelduse, et avalik huvi puudub ja kasutada tuleks riiklikku maksejõuetusmenetlust. Selle menetlusega ei kaasne teatavates liikmesriikides krediidiasutuse või investeerimisühingu kohest sulgemist ja tema varade likvideerimist, vaid krediidiasutusel või investeerimisühingul võimaldatakse tegevust jätkata. Maksejõuetusmenetlust haldab kriisilahendusasutusest erinev asutus.

Selle sätte tingimuste eesmärk on tagada, et mõlemad ametiasutused koordineerivad omavahel ja võivad moratooriumi asjakohasuses konkreetsetel asjaoludel kokku leppida. Sellega seoses on sõnastuse eesmärk tagada, et kriisilahendusasutus võtab arvesse moratooriumi võimalikku mõju erinevatele võlausaldajate kategooriatele ja nende nõuetele, näiteks selleks, et vältida olukorda, kus moratooriumi kohaldamine ainult mõnedele võlausaldajatele põhjustaks võlausaldajate diskrimineerivat kohtlemist maksejõuetuse korral.

9.   Küsimus (artikli 33a lõige 11)

Artikli 33a lõikes 11 on sätestatud, et kui kriisilahendusasutus on kasutanud artikli 33a lõike 1 või 10 kohast õigust peatada makse- või ülekandekohustused, ei tohi kriisilahendusasutus kasutada artikli 69 lõike 1, artikli 70 lõike 1 või artikli 71 lõike 1 kohast õigust. Siiski hõlmab üksnes artikli 33a lõige 1 makse- või ülekandekohustuste peatamise õigust. Artikli 33a lõige 10 hõlmab tagatud nõuetega võlausaldajatele piirangute seadmise õigust ja lõpetamisõiguse peatamise õigust.

Kas artikli 33a lõikes 1 sätestatud makse- või ülekandekohustuste peatamise õiguse kasutamine iseenesest takistaks kriisilahendusasutusel kasutada hiljem oma õigusi, mis tulenevad artikli 69 lõikest 1 (teatavate kohustuste peatamine), artikli 70 lõikest 1 (tagatud nõuetega võlausaldajatele piirangute seadmise õigus) ja artikli 71 lõikest 1 (lõpetamisõiguste peatamine)? Või on kriisilahendusasutuse artikli 70 lõike 1 ja artikli 71 lõike 1 kohased õigused piiratud üksnes olukorras, kus kriisilahendusasutus on ka kasutanud oma õigusi vastavalt artikli 33a lõikele 10?

Vastus

Artikli 33a lõike 11 eesmärk on vältida sama pädevuse kahekordset järjestikust kohaldamist. Selle sättega püütakse tagada, et võlausaldajate õiguste peatamise või piiramise maksimaalne kestus ei ületaks artikli 33a lõike 4 kohaselt arvutatud maksimaalset kahepäevast kestust.

Sellest järeldub, et piirang kehtib ainult sama õiguse korduva kasutamise suhtes, mitte aga juhul, kui kahte erinevat õigust kasutatakse erinevatel ajahetkedel.

Seetõttu on küsimuse teises osas tõstatatud konkreetse küsimuse puhul kriisilahendusasutuse artikli 70 lõike 1 ja artikli 71 lõike 1 kohased õigused piiratud üksnes olukorras, kus kriisilahendusasutus on ka kasutanud oma õigusi vastavalt artikli 33a lõike 10 punktidele a ja b.

C.   KÜSIMUSED SEOSES ALLUTATUD KÕLBLIKE KOHUSTUSTE MÜÜGIGA JAEKLIENTIDELE

10.   Küsimus (artikkel 44a)

Mida tähendab mõiste „müüja“ artikli 44a tähenduses?

Vastus

BRRD artiklit 44a kohaldatakse MiFIDi artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses investeerimisühingute suhtes ning krediidiasutuste, eurofondide valitsejate ja AIFi valitsejate suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid või tegelevad investeerimistegevusega, mille tulemusel antakse jaeklientidele üle allutatud kõlblik kohustus, st kes vastavad CRRi artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud CRRi artikli 72a lõike 1 punkti b ja artikli 72b lõigete 3–5 puhul. Sellised ettevõtjad on „müüjad“ BRRD artikli 44a tähenduses.

11.   Küsimus (artikkel 44a)

Kas BRRD artiklis 44a sätestatud kaitset tuleks laiendada konkreetsetele nimetatud instrumentidele või konkreetsetele instrumentide liikidele, mis on määratletud BRRDs või CRDs?

Vastus

BRRD artikli 44a lõikes 1 on sätestatud jaeklientide kaitset käsitlevate erinormide kohaldamisala.

BRRD artikli 44a lõike 1 esimene lõik hõlmab reeglina üksnes „kõigile määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 72a osutatud tingimustele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 72a lõike 1 punkti b ja artikli 72b lõigete 3–5 puhul, vastavate kõlblike kohustuste“, st allutatud kõlblike kohustuste müüki. BRRD artikli 44a lõike 1 teises lõigus on liikmesriikidele ette nähtud võimalus laiendada BRRD artiklis 44a sätestatud normide kohaldamisala omavahendite või muude teisendatavate kohustuste, sealhulgas allutamata kõlblike kohustuste müügile.

BRRD artikli 44a lõikes 7 on sätestatud, et liikmesriigid ei pea kohaldama BRRD artiklit 44a enne direktiivi (EL) 2019/879 kohaldamise kuupäeva (st enne 28. detsembrit 2020) emiteeritud kohustuste suhtes.

12.   Küsimus (artikkel 44a)

Kui tehingu pooled asuvad liikmesriikides, kes on kasutanud BRRD artiklis 44a sätestatud liikmesriikide valikuvõimalusi erinevalt, siis kas emitendi, vahendaja või kliendi asukoht määrab, millise liikmesriigi norme kohaldatakse?

Vastus

Kui liikmesriik kohaldab BRRD artikli 44a lõikeid 1–4, kohaldatakse müüja asukoha riigi õigust, kuna müüja peab vastavalt BRRD artikli 44a lõikele 1 tegema sobivuse hindamise kooskõlas MiFIDi artikli 25 lõikega 2, nagu see on asjaomases liikmesriigis üle võetud. Kui liikmesriik võtab BRRD artikli 44a lõike 5 üle „erandina“ artikli 44a lõigetest 1–4, peaks ta tagama, et tema jurisdiktsioonis asutatud ettevõtjate emiteeritavate allutatud kõlblike kohustuste minimaalne nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot ning et kõnealuses liikmesriigis võib jaeklientidele müüa ainult allutatud kõlblikke kohustusi, mille minimaalne nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot. BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud täiendavaid norme ei kohaldata. Nende normide piiriülene kohaldamine sõltub liikmesriigi meetmetest, mis on valitud BRRD artikli 44a ülevõtmiseks (st artikli 44a lõiked 1–4, artikli 44a lõige 5 või artikli 44a lõige 6).

Asjakohased on mitu stsenaariumi.

Esimesel juhul müüakse allutatud kõlblikud kohustused, mille on emiteerinud ettevõtjad, kes on asutatud liikmesriigis, kus puudub allutatud kõlblike kohustuste minimaalse nimiväärtuse reegel (liikmesriik A), jaeklientidele liikmesriigis, kus minimaalse nimiväärtuse reegel on kehtestatud (liikmesriik B): sellisel juhul peaks liikmesriik B tagama, et tema jurisdiktsioonis asuvatele jaeklientidele võib müüa ainult minimaalse nimiväärtuse reeglile vastavaid allutatud kõlblikke kohustusi.

Vastupidisel juhul, kui liikmesriigi B ettevõtja allutatud kõlblikud kohustused müüakse liikmesriigi A jaeklientidele, peaks selliste allutatud kõlblike kohustuste müük olema kooskõlas BRRD artikli 44a lõigetega 1–4. Tegelikult tähendaks see, et kui on täidetud BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud tingimused, nii nagu liikmesriik A on need üle võtnud, võib jaekliendile müüa ainult ühe allutatud kõlbliku kohustuse maksimaalselt 50 000 euro väärtuses.

Liikmesriigis (liikmesriik A) emiteeritud allutatud kõlblikke kohustusi, mille minimaalne nimiväärtus on 50 000 eurot, ei tohi sellisena müüa jaeklientidele teises liikmesriigis (liikmesriik B), kus kohaldatakse kõrgemat minimaalse nimiväärtuse reeglit (nt 250 000 eurot). Liikmesriigis B võib jaeklientidele müüa ainult selliseid allutatud kõlblikke kohustusi, mis vastavad liikmesriigi B minimaalse nimiväärtuse reeglile (st 250 000 eurot).

Liikmesriik, kes on üle võtnud BRRD artikli 44a lõike 6, peaks tagama, et BRRD artikli 44a lõike 2 punkti b (ainult investeeringu suuruse kontroll) kohaldatakse ainult selliste allutatud kõlblike kohustuste jaeklientidele müügi suhtes, mille on emiteerinud kõnealuses liikmesriigis asutatud kriisilahendussubjektid. Kui kriisilahendussubjektide emiteeritud allutatud kõlblikud kohustused müüakse teise liikmesriigi jaeklientidele, kohaldatakse sellise müügi suhtes asjaomase liikmesriigi õigusnorme. Seoses teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate emiteeritud allutatud kõlblike kohustuste müügiga jaeklientidele peab BRRD artikli 44a lõikes 6 sätestatud valikuvõimalust kasutav liikmesriik otsustama, kas võtta üle BRRD artikli 44a lõiked 1–4 või artikli 44a lõikes 5 sätestatud minimaalse nimiväärtuse reegel. See tähendaks, et selliste allutatud kõlblike kohustuste jaeklientidele müügi suhtes tuleks kohaldada tõhustatud sobivuskorda/portfellikontrolli või et sellise allutatud kõlbliku kohustuse minimaalne nimiväärtus peaks olema vähemalt 50 000 eurot. BRRD artikli 44a lõike 6 alusel jaeklientidele allutatud kõlblike kohustuste müügi suhtes leebemate normide kohaldamise põhjendus on see, et allutatud kõlblike kohustuste turg liikmesriigis on väike ja vähem likviidne, arvestades 50 miljardi euro suurust künnist. Seda põhjendust ei kohaldata allutatud kõlblike kohustuste suhtes, mille on emiteerinud teises liikmesriigis asutatud krediidiasutus või investeerimisühing.

13.   Küsimus (artikkel 44a)

Pidades silmas, et BRRD artiklis 44a on sätestatud mõned MiFIDiga seotud nõuded (mis ei kuulu kriisilahendusasutuste pädevusse), ei saa kriisilahendusasutus olla ainus määratud pädev asutus. Kas liikmesriigid võiksid määrata BRRD artikli 44a täitmise tagamiseks turukäitumise asutuse või ühiselt kriisilahendusasutuse ja turukäitumise asutuse?

Vastus

Direktiivi (EL) 2019/879 põhjendustes 15 ja 16 on kirjeldatud BRRD artiklis 44a sätestatud normide põhjendust, nende seost krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduskõlblikkusega, selliste normide täitmise tagamise viisi ning nende koostoimet MiFIDis sätestatud investorikaitse üldnormide täitmise tagamisega.

Direktiivi (EL) 2019/879 põhjendustes 15 ja 16 on sätestatud:

| „(15) | Kriisilahendusasutused peaksid kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/1075 analüüsima konkreetse krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentide investoribaasi. Juhul kui märkimisväärne osa krediidiasutuse, investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on selliste jaeinvestorite valduses, kellele ei ole pruugitud anda sobivalt märku asjakohastest riskidest, võib see asjaolu ise kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Lisaks, kui suur osa krediidiasutuse ja investeerimisühingu või ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude instrumentidest on teiste krediidiasutuste, investeerimisühingute või ettevõtjate valduses, võib allahindamise või konverteerimise süsteemne olemus samuti kriisilahenduskõlblikkust pärssida. Juhul kui kriisilahendusasutus leiab teatava investoribaasi suuruse või laadi tõttu kriisilahenduskõlblikkust pärssiva asjaolu, peaks tal olema võimalik soovitada krediidiasutusel ja investeerimisühingul või ettevõtjal selle pärssiva asjaoluga tegeleda. |
| --- | --- |

„(15)

| (16) | Selle tagamiseks, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt teatavatesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikesse võlainstrumentidesse, peaksid liikmesriigid kindlustama, et selliste instrumentide minimaalne nimiväärtus on suhteliselt kõrge või et sellistesse instrumentidesse investeerimine ei moodusta liiga suurt osa investori portfellist. See nõue peaks kehtima üksnes instrumentide suhtes, mis on emiteeritud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva. Kuna direktiivis 2014/65/EL ei ole seda nõuet piisavalt käsitletud, tuleks see jõustada direktiiviga 2014/59/EL ning sellega ei tohiks piirata direktiivis 2014/65/EL sätestatud investorikaitsenorme. Kui kriisilahendusasutused leiavad oma ülesannete täitmise käigus tõendeid direktiivi 2014/65/EL võimaliku rikkumise kohta, peaks neil olema võimalik jagada nimetatud direktiivi täitmise tagamise eesmärgil konfidentsiaalset teavet turukäitumise asutustega. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik piirata veelgi teatavate muude instrumentide turustamist ja müüki teatavatele investoritele“. |
| --- | --- |

(16)

Need põhjendused sisaldavad järgmisi elemente.

| — | Kriisilahendusasutused peaksid uurima kõlblike kohustuste investoribaasi, et teha kindlaks kriisilahenduskõlblikkust pärssivad võimalikud takistused, mis tulenevad teatava investoribaasi suurusest ja laadist. Sellisteks takistusteks võivad olla jaeinvestorite märkimisväärsed osalused kõlblikes kohustustes. |
| --- | --- |

—

Kriisilahendusasutused peaksid uurima kõlblike kohustuste investoribaasi, et teha kindlaks kriisilahenduskõlblikkust pärssivad võimalikud takistused, mis tulenevad teatava investoribaasi suurusest ja laadist. Sellisteks takistusteks võivad olla jaeinvestorite märkimisväärsed osalused kõlblikes kohustustes.

| — | BRRD artikli 44a normide eesmärk on tagada, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt kõlblikesse kohustustesse. |
| --- | --- |

—

BRRD artikli 44a normide eesmärk on tagada, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt kõlblikesse kohustustesse.

| — | Kriisilahendusasutused peaksid tegema koostööd turukäitumise asutustega, vahetades konfidentsiaalset teavet MiFIDi täitmise tagamiseks, kui „kriisilahendusasutused leiavad oma ülesannete täitmise käigus tõendeid direktiivi 2014/65/EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] võimaliku rikkumise kohta“. |
| --- | --- |

—

Kriisilahendusasutused peaksid tegema koostööd turukäitumise asutustega, vahetades konfidentsiaalset teavet MiFIDi täitmise tagamiseks, kui „kriisilahendusasutused leiavad oma ülesannete täitmise käigus tõendeid direktiivi 2014/65/EL [finantsinstrumentide turgude direktiiv] võimaliku rikkumise kohta“.

Kuigi BRRD artiklis 44a ei osutata ühelegi konkreetsele asutusele, kes vastutab direktiivi täitmise tagamise eest, näitavad direktiivi (EL) 2019/879 põhjendustes 15 ja 16 esitatud elemendid seose olemasolu kõlblikes kohustustes jaeinvestorite osaluste suuruse, jaeinvestorite kaitse ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduskõlblikkuse vahel.

See tähendab, et liikmesriigid võivad määrata BRRD artikli 44a täitmise tagamiseks mis tahes asjaomase asutuse või asjaomased asutused, sealhulgas MiFIDi kohaselt määratud asutused (turukäitumise asutused). MiFIDis sätestatud investorikaitse üldnormide, BRRD artikli 44a erinormide ning kriisilahendusasutuste õiguse (käsitleda jaeinvestorite osalustest tulenevaid takistusi, mis pärsivad krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduskõlblikkust) koostoime tähendab siiski seda, et turukäitumise asutused, BRRD artikli 44a jõustamise eest vastutavad asjaomased asutused ning kriisilahendusasutused peavad tegema oma volituste kasutamisel tihedat koostööd.

14.   Küsimus (artikli 44a lõige 1)

Küsimus (artikli 44a lõige 1)

Kas artikli 44a lõike 1 viimases lauses sisalduv liikmesriigi kaalutlusõigus laiendada artikli 44a kohaldamisala omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele puudutab üksnes lõike 1 sätteid või kõiki selle artikli sätteid?

Vastus

Vastus

Artikli 44a lõike 1 teises lõigus on liikmesriikidele ette nähtud võimalus laiendada artikli 44a normide kohaldamisala omavahendite või muude teisendatavate kohustuste müügile.

See võimalus ei piirdu üksnes artikli 44a lõike 1 kohaldamisega, vaid see kehtib kogu sätte kohta. Artikli 44a lõigetes 2, 3 ja 5 viidatakse kõigile artikli 44a lõikes 1 osutatud kohustustele, mitte ainult artikli 44a lõike 1 esimeses lõigus osutatud kohustustele. Seda aspekti on selgitatud ka direktiivi (EL) 2019/879 põhjenduses 16, milles on sätestatud:

„Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik piirata veelgi teatavate muude instrumentide [rõhuasetus lisatud] turustamist ja müüki teatavatele investoritele“.

15.   Küsimus (artikli 44a lõige 1)

Küsimus (artikli 44a lõige 1)

Kuidas tuleb tõlgendada artikli 44a lõike 1 punkti b, st milline on väljendi „hindamise tulemusel leiab müüja“ tähendus?

Vastus

Vastus

Artikli 44a lõike 1 punkti b tuleks tõlgendada nii, et müüja leiab pärast sobivuse hindamist, et investeering allutatud kõlblikkesse kohustustesse on asjaomasele jaekliendile sobiv.

16.   Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Kuidas on ette nähtud kohaldada BRRD artikli 44a lõikes 5 sätestatud erandit? On olemas mitu alternatiivset tõlgendust.

| — | Kas BRRD artikli 44a lõige 5 on mõeldud de minimis erandina, mille kohaselt ei kohaldata BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud täiendavat kaitset selliste allutatud kõlblike kohustuste emissioonide suhtes, mille nimiväärtus on alla minimaalse nimiväärtuse? See tähendaks, et jaeinvestoritele minimaalsest nimiväärtusest väiksema nimiväärtusega allutatud kõlblikke kohustusi müüvate müüjate suhtes kohaldataks üksnes MiFIDi artikli 25 sätteid. Kui see on õige tõlgendus, siis kas liikmesriikidel on ka õigus kehtestada minimaalne künnis 50 000 eurot või rohkem, nagu viitab sõna „vähemalt“? Selline tõlgendus võib viia olukorrani, kus liikmesriigid kehtestavad väga kõrged künnised, välistades seega täiendava kaitse peaaegu kõigil juhtudel. |
| --- | --- |

—

Kas BRRD artikli 44a lõige 5 on mõeldud de minimis erandina, mille kohaselt ei kohaldata BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud täiendavat kaitset selliste allutatud kõlblike kohustuste emissioonide suhtes, mille nimiväärtus on alla minimaalse nimiväärtuse? See tähendaks, et jaeinvestoritele minimaalsest nimiväärtusest väiksema nimiväärtusega allutatud kõlblikke kohustusi müüvate müüjate suhtes kohaldataks üksnes MiFIDi artikli 25 sätteid. Kui see on õige tõlgendus, siis kas liikmesriikidel on ka õigus kehtestada minimaalne künnis 50 000 eurot või rohkem, nagu viitab sõna „vähemalt“? Selline tõlgendus võib viia olukorrani, kus liikmesriigid kehtestavad väga kõrged künnised, välistades seega täiendava kaitse peaaegu kõigil juhtudel.

de minimis

| — | Kas BRRD artikli 44a lõige 5 on mõeldud erandina väga suure väärtusega (50 000 eurot või rohkem) instrumentide jaoks, mille puhul ei kohaldata BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud täiendavat kaitset selliste instrumentide müügi suhtes, mille nimiväärtus ületab liikmesriigi kehtestatud künnise, kuna jaeinvestorid investeerivad kõige tõenäolisemalt madalama väärtusega instrumentidesse? |
| --- | --- |

—

Kas BRRD artikli 44a lõige 5 on mõeldud erandina väga suure väärtusega (50 000 eurot või rohkem) instrumentide jaoks, mille puhul ei kohaldata BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud täiendavat kaitset selliste instrumentide müügi suhtes, mille nimiväärtus ületab liikmesriigi kehtestatud künnise, kuna jaeinvestorid investeerivad kõige tõenäolisemalt madalama väärtusega instrumentidesse?

| — | Kas BRRD artikli 44a lõike 5 eesmärk on võimaldada liikmesriikidel piirata viisi, kuidas emitendid moodustavad BRRD artikli 44a lõike 5 kohaldamisalasse kuuluvad allutatud kõlblikud kohustused, sätestades, et nende konkreetsete instrumentide nimiväärtus peab ületama liikmesriigi kehtestatud künnist, mis on 50 000 eurot või rohkem? |
| --- | --- |

—

Kas BRRD artikli 44a lõike 5 eesmärk on võimaldada liikmesriikidel piirata viisi, kuidas emitendid moodustavad BRRD artikli 44a lõike 5 kohaldamisalasse kuuluvad allutatud kõlblikud kohustused, sätestades, et nende konkreetsete instrumentide nimiväärtus peab ületama liikmesriigi kehtestatud künnist, mis on 50 000 eurot või rohkem?

Vastus

Vastus

Tagamaks, et jaeinvestorid ei investeeri liigselt teatavatesse kõlblikkesse kohustustesse, peavad liikmesriigid

| a) | võtma üle BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud nõuded või |
| --- | --- |

a)

võtma üle BRRD artikli 44a lõigetes 1–4 sätestatud nõuded või

| b) | kohaldama erandina kõnealustest nõuetest üksnes BRRD artikli 44a lõikes 5 sätestatud nõuet, st minimaalset nimiväärtust, mis on vähemalt 50 000 eurot. |
| --- | --- |

b)

kohaldama erandina kõnealustest nõuetest üksnes BRRD artikli 44a lõikes 5 sätestatud nõuet, st minimaalset nimiväärtust, mis on vähemalt 50 000 eurot.

Seepärast ei pea liikmesriigid, kes otsustavad kehtestada allutatud kõlblike kohustuste minimaalseks nimiväärtuseks vähemalt 50 000 eurot, võtma üle BRRD artikli 44a lõikeid 1–4.

Direktiivi (EL) 2019/879 põhjenduses 16 selgitatakse, et BRRD artikli 44a lõikeid 1–4 ja artikli 44a lõiget 5 ei tohiks kumulatiivselt üle võtta, vaid need on kaks alternatiivset võimalust:

„Selle tagamiseks, et jaeinvestorid ei investeeriks liigselt teatavatesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude jaoks kõlblikesse võlainstrumentidesse, peaksid liikmesriigid kindlustama, et selliste instrumentide minimaalne nimiväärtus on suhteliselt kõrge või et sellistesse instrumentidesse investeerimine ei moodusta liiga suurt osa investori portfellist [rõhuasetus lisatud]“.

17.   Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Milliste ettevõtjate suhtes on ette nähtud kohaldada artikli 44a lõikes 5 sätestatud minimaalse nimiväärtuse reeglit?

Vastus

Vastus

Artikli 44a lõike 5 kohaselt kohaldatakse minimaalse nimiväärtuse nõuet kõikide allutatud kõlblike kohustuste emissioonide suhtes ning kõikide investeerimisühingute, krediidiasutuste, eurofondide valitsejate ja AIFi valitsejate poolt jaeklientidele müüdavate allutatud kõlblike kohustuste suhtes.

18.   Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Küsimus (artikli 44a lõige 5)

Kas on õige, et kui liikmesriik otsustab kasutada BRRD artikli 44a lõikes 5 sätestatud võimalust, ei loobuta MiFIDi kohasest sobivuse hindamise nõudest?

Vastus

Vastus

MiFIDi artikli 25 lõike 2 kohaselt on sobivuse hindamine nõutav ainult siis, kui osutatakse investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid. BRRD artikli 44a lõikes 1 on sätestatud laiem ulatus, et hinnata kõikide jaeklientidele müüdavate allutatud kõlblike kohustuste sobivust. Liikmesriik, kes võtab üle BRRD artikli 44a lõike 5, peaks siiski tagama MiFIDi artikli 25 lõike 2 tõhusa kohaldamise.

19.   Küsimus (artikli 44a lõige 6)

Küsimus (artikli 44a lõige 6)

Artikli 44a lõikes 6 on sätestatud: „Kui artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjate, kes on asutatud liikmesriigis ja peavad täitma artiklis 45e osutatud nõuet, koguvara väärtus ei ületa 50 miljardit eurot, võib asjaomane liikmesriik kohaldada erandina käesoleva artikli lõigete 1–5 nõuetest üksnes käesoleva artikli lõike 2 punktis b esitatud nõuet“.

Kas 50 miljardi euro suurune künnis hõlmab kõiki kriisilahendussubjekte liikmesriigis tervikuna?

Vastus

Vastus

Artikli 44a lõikes 6 on sätestatud konkreetne ülevõtmise võimalus, mis on erandina kahest artikli 44a ülevõtmise alternatiivsest võimalusest ette nähtud liikmesriikidele, kus on väike ja vähem likviidne turg. Selle võimaluse puhul piirdutakse ülevõtmisel üksnes artikli 44a lõike 2 punktis b sätestatud nõudega, mis näeb ette, et jaeinvestori poolt allutatud kõlblikkesse kohustustesse investeeritav miinimumsumma on vähemalt 10 000 eurot.

Liikmesriigi kõlblike kohustuste turu suuruse hindamise kriteeriumiks on kõigi nende kriisilahendussubjektide koguvara väärtus, kes on asutatud selles liikmesriigis ja kelle suhtes kohaldatakse artiklit 45e (st omavahendite ja kõlblike kohustuste välist miinimumnõuet konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil). Selle võimaluse kasutamiseks ei tohi see väärtus olla üle 50 miljardi eurot.

20.   Küsimus (artikli 44a lõige 6)

Küsimus (artikli 44a lõige 6)

Kas BRRD artikli 44a lõikes 6 osutatud 50 miljardi euro suurust künnist tuleks hinnata ainult direktiivi (EL) 2019/879 ülevõtmise ajal või peaks olema kohustus korrapäraselt kontrollida sellele künnisele vastamist?

Kas direktiivi (EL) 2019/879 ülevõtvates siseriiklikes õigusaktides on vaja ette näha künnise kontrollimise konkreetne kohustus?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 44a lõikes 6 on sätestatud konkreetne piiratuma ülevõtmise võimalus, mis on ette nähtud liikmesriikidele, kus on väike ja vähem likviidne turg, nagu näitab selleks sätestatud 50 miljardi euro suurune künnis.

See ülevõtmisvõimalus sõltub künnise tingimuslikkusest. Seepärast on liikmesriikidel kohustus korrapäraselt kontrollida ja hinnata, kas nende turud vastavad 50 miljardi euro künnisele ja kas BRRD artikli 44a lõikes 6 sätestatud võimaluse kasutamine on õigustatud. Kui künnist enam ei järgita, peaksid liikmesriigid valima kahe peamise alternatiivse võimaluse vahel, et võtta üle BRRD artikkel 44a ja sätestada need normid siseriiklikes õigusaktides.

D.   KÜSIMUSED SEOSES OMAVAHENDITE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE MIINIMUMNÕUDEGA

KÜSIMUSED SEOSES OMAVAHENDITE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE MIINIMUMNÕUDEGA

a)   
  Üldine

Üldine

21.   Küsimus (üldine)

Küsimus (üldine)

Mida tähendab „kontroll“ BRRD mõistes?

Kuna selles õigusaktis ei ole määratlust esitatud, siis kas on mõistlik arvesse võtta sama määratlust, nagu on esitatud CRRi artikli 4 lõike 1 punktis 37? Selle määratluse kohaselt on „kontroll“ nõukogu seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ (11) artiklis 1, mida asjakohasel juhul täiendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (12) alusel kohaldatavad raamatupidamisstandardid, määratletud suhe emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel või sarnane suhe mis tahes füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel.

11

12

Vastus

Vastus

BRRDs viidatakse mitu korda asjaomase kriisilahendussubjekti kontrollile tütarettevõtja üle (nt BRRD artikli 45b lõike 3 punkt b, artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktid i ja iv ning artikli 45f lõike 2 punkti b alapunkt ii). Kontrollile viitamise eesmärk on tagada, et selliste instrumentide omandistruktuur, mida tütarettevõtja kasutab omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks, ei viiks kriisilahenduse konsolideerimisgrupi kriisilahenduse või selle tütarettevõtja suhtes allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamise korral selleni, et see ettevõtja ei ole enam asjaomase kriisilahendussubjekti tütarettevõtja (st konsolideerimisgrupi struktuuri või konsolideerimise ulatuse muutumine vastavalt CRRi artiklile 18).

Vastavalt CRRi artikli 4 lõike 1 punktile 16 (endine BRRD artikli 2 lõike 1 punkt 5) on „„tütarettevõtja“:

| a) | tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artiklite 1 ja 2 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artiklite 1 ja 2 tähenduses;

| b) | tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja mis tahes ettevõtja, kelle üle emaettevõtjal on tegelik valitsev mõju. |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja mis tahes ettevõtja, kelle üle emaettevõtjal on tegelik valitsev mõju.

Tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitatakse samuti esialgse emaettevõtja tütarettevõtjatena“.

Seepärast tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisel käsitada viiteid kontrollile viidetena emaettevõtja ja tütarettevõtja vahelisele suhtele.

22.   Küsimus (üldine)

Küsimus (üldine)

Mida tähendab väljend „globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osaks olev ettevõtja“? Näib, et see peaks hõlmama tütarettevõtjat või üksust, milles omatakse teatavat osalust, mida võeti arvesse, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing määrati kindlaks globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana.

Vastus

Vastus

BRRD artiklis 45d osutatud „kriisilahendussubjekt, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa“, on krediidiasutus või investeerimisühing või BRRD artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja, kes kuulub vastavalt CRD artikli 131 lõigetele 1 ja 2 globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana kindlaks määratud grupi usaldatavusnõuete kohasesse konsolideerimisse.

23.   Küsimus (BRRD I artikli 45 lõige 11)

Küsimus (BRRD I artikli 45 lõige 11)

BRRD I artikli 45 lõikega 11 anti konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele õigus loobuda individuaalse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes. Kas see erand on lisatud kehtivasse BRRDsse?

Vastus

Vastus

BRRD I artikli 45 lõikega 11 anti konsolideerimisgrupi tasandi kriisilahendusasutusele kaalutlusõigus loobuda teatavatel tingimustel individuaalse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisest liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes.

Kehtiva BRRD kohaselt ei kohaldata liidus emaettevõtjana tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes individuaalset omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet. Seega ei ole sellest nõude loobumine enam kohaldatav. Selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel järgmistel juhtudel:

| — | kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud alusel omavahendite ja kõlblike kohustuste välist miinimumnõuet (artikli 45e lõige 1) või |
| --- | --- |

—

kriisilahendussubjektide suhtes kohaldatakse kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud alusel omavahendite ja kõlblike kohustuste välist miinimumnõuet (artikli 45e lõige 1) või

| — | liidus tegutsevate emaettevõtjate suhtes, kes ise ei ole kriisilahendussubjektid, ent kes on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad, kohaldatakse konsolideeritud alusel omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet (artikli 45f lõike 1 kolmas lõik). |
| --- | --- |

—

liidus tegutsevate emaettevõtjate suhtes, kes ise ei ole kriisilahendussubjektid, ent kes on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad, kohaldatakse konsolideeritud alusel omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet (artikli 45f lõike 1 kolmas lõik).

b)   
  Hüpoteekkrediidiandjad

Hüpoteekkrediidiandjad

24.   Küsimus (artikkel 45a)

Küsimus (artikkel 45a)

Kas BRRDs või CRRis on sätestatud võimalus jätta kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude kohaldamisalast konsolideeritud alusel välja hüpoteekkrediidiasutused, mis on globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate tütarettevõtjad ja mis on vastavalt BRRD artikli 45a lõikele 1 omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest vabastatud?

Vastus

Vastus

CRRi artiklis 92a või 92b osutatud nõuete (kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue) kohaldamisala konsolideeritud alusel on sätestatud kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 teises lõigus. Selle sätte kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes peavad täitma kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet konsolideeritud alusel, kaasama täismahus konsolideerimisse kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud ning finantseerimisasutused, kes on nende tütarettevõtjad asjaomases kriisilahenduse konsolideerimisgrupis (st samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad ettevõtjad).

BRRD artikli 45a lõikes 2 on sätestatud, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest vabastatud hüpoteegikrediidiandjad ei tohi osaleda BRRD artikli 45e lõikes 1 osutatud konsolideerimises, samal ajal kui viimati nimetatud sättes on ette nähtud, et kriisilahendussubjektid peavad täitma BRRD artiklites 45b–45d sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil.

Neid sätteid ei saa tõlgendada kui kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõudega seotud erandit CRRi artikli 18 lõike 1 teisest lõigust.

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osaks olevate ettevõtjate puhul kohaldataks BRRD artikli 45a lõiget 2 ainult selle osa suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mis on kindlaks määratud vastavalt BRRD artikli 45d lõike 1 punktile b, st krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine täiendav omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue, mille kriisilahendusasutus on BRRD kohaselt kindlaks määranud. See nõue sõltub konsolideerimisgrupi jaoks valitud kriisilahendusstrateegiast (st kas hüpoteekkrediidiandja likvideeritakse konsolideerimisgrupi kriisilahenduskava kohaselt või mitte ja kas BRRD artikli 45a lõikes 1 sätestatud erandit saab seega kasutada).

25.   Küsimus (artikkel 45a)

Küsimus (artikkel 45a)

Kas artikli 45a lõikes 1 sätestatud kohustuslikku erandit tuleks kohaldada juhul, kui liikmesriikide tasandil on olemas konkreetsed maksejõuetusmenetluse normid, mis on kooskõlas hüpoteekkrediidiandjate puhul punktides a ja b sätestatud tingimustega? Või saab kohustusliku erandi teha üksnes juhul, kui kriisilahendusasutus leiab kriisilahenduskavas, et hüpoteekkrediidiandja tuleks likvideerida tavalises maksejõuetusmenetluses või artikli 45a lõike 1 punktis a kirjeldatud muud liiki menetluses? Kas kohustusliku erandi tingimused on täidetud, kui valitud kriisilahendusstrateegia näeb ette ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamist ja pangandusgrupi puhul kogu panga kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist (kui hüpoteekkrediidiandja on emaettevõtjast panga tütarettevõtja)?

Kui hüpoteekkrediidiandja vabastatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest vastavalt artikli 45a lõikele 1, siis millised hüpoteekkrediidiandja usaldatavusnõuete komponendid tuleks konsolideeritud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvutamisel vastavalt artikli 45a lõikele 2 välja jätta?

Vastus

Vastus

Artikli 45a lõike 1 punkti a kohaselt tuleb hüpoteekkrediidiandja kriisilahenduskavas ette näha tema likvideerimine riiklikus maksejõuetusmenetluses või muud liiki menetluses, mis on nende krediidiandjate jaoks sätestatud ning mida nende krediidiandjate puhul rakendatakse artikli 38, 40 või 42 kohaselt. Ainuüksi sellise menetluse olemasolust ei piisa erandi tegemiseks: erandi võib teha üksnes juhul, kui kriisilahenduskavas on ette nähtud selliste menetluste rakendamine hüpoteekkrediidiandja maksejõuetuse korral.

Kui konsolideerimisgrupi kriisilahenduskavaga nähakse ette hüpoteekkrediidiandja likvideerimine artikli 45a lõike 1 punktis a kirjeldatud menetluses ja selle menetlusega tagatakse, et võlausaldajad kannavad kahju viisil, mis vastab artikli 45a lõike 1 punktis b sätestatud kriisilahenduse eesmärkidele, tuleb erand teha. Sellisel juhul ei tohiks kriisilahenduse konsolideerimisgrupi koguriskipositsiooni ja koguriskipositsiooni näitaja arvutamisel arvesse võtta hüpoteekkrediidiandja varasid, vaid arvesse tuleks võtta kriisilahendussubjekti grupisiseseid riskipositsioone hüpoteekkrediidiandja suhtes. Artikli 45c lõike 1 punktide a ja b järgimiseks peaksid kriisilahendusasutused kriisilahendussubjekti konsolideeritud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kahjumi katmise summa arvutamisel lisaks täielikult arvesse võtma kapitaliinstrumentidest tulenevaid emaettevõtja riskipositsioone hüpoteekkrediidiandja suhtes. Konkreetse meetodi kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide arvessevõtmiseks kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste välises miinimumnõudes peaks otsustama kriisilahendusasutus, kuid valitud meetod peab tagama, et kriisilahendussubjektil on piisavalt omavahendeid ja kõlblikke kohustusi, et kanda täielikult kõik kõnealustest riskipositsioonidest tulenevad kahjud.

Kui kriisilahendussubjekti tütarettevõtjaks oleva hüpoteekkrediidiandja puhul ei saa teha artikli 45a lõikes 1 sätestatud erandit, ei kohaldata kõnealuse artikli lõiget 2. Seega osaleks hüpoteekkrediidiandja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideerimises.

26.   Küsimus (artikkel 45a)

Küsimus (artikkel 45a)

Milline on artikli 45a kohaldamisala seoses selles hüpoteekkrediidiandjate puhul sätestatud erandiga? Kas artiklit 45a tuleks kohaldada üksnes sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, kellel on luba anda ainult pandikirjadega rahastatavat hüpoteekkrediiti? Või peaks artikkel 45a hõlmama ka muid krediidiasutusi, kes annavad tegelikult ainult pandikirjadega rahastatavat hüpoteekkrediiti, kuid kellel on luba tegeleda ka muu tegevusega?

Kas tütarettevõtja, keda käsitatakse hüpoteekkrediidiandjana ja kelle suhtes kohaldatakse artikli 45a kohast erandit, võib kuuluda kriisilahenduse konsolideerimisgruppi?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45a kohaldamisala on esitatud lõike 1 sissejuhatavas osas. Hüpoteekkrediidiandjad on

| — | krediidiasutused, |
| --- | --- |

—

krediidiasutused,

| — | mida rahastatakse pandikirjadega |
| --- | --- |

—

mida rahastatakse pandikirjadega

| — | ja mis siseriikliku õiguse kohaselt ei tohi võtta vastu hoiuseid. |
| --- | --- |

—

ja mis siseriikliku õiguse kohaselt ei tohi võtta vastu hoiuseid.

Krediidiasutusi, mis praktikas ei võta hoiuseid vastu, kuid millel on sellest hoolimata luba seda teha, ei saa kaasata BRRD artikli 45a kohaldamisalasse, sest need ei vasta kriteeriumile, mille järgi neil ei ole siseriikliku õiguse kohaselt lubatud hoiuseid vastu võtta. Seepärast ei saa need krediidiasutused kasutada BRRD artiklis 45a sätestatud erandit.

Sellega seoses võib olla kasulik ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2162 (13) artikli 3 punktis 8 esitatud mõiste „hüpoteegikrediidipank“ määratlus. Selle sätte kohaselt on „hüpoteegikrediidipank“„krediidiasutus, mis rahastab laene üksnes või peamiselt pandikirjade emiteerimisega ja millel on seadusega lubatud anda ainult hüpoteek- ja avaliku sektori laene ning millel ei ole lubatud võtta hoiuseid, kuid mis võtab avalikkuselt vastu muid tagasimakstavaid vahendeid“.

13

Kriisilahendussubjekti tütarettevõtjaks oleva hüpoteekkrediidiandja kaasamine asjaomase kriisilahendussubjekti kriisilahenduse konsolideerimisgruppi sõltub vastavalt BRRD artikli 12 lõike 1 teisele lõigule konsolideerimisgrupi kriisilahenduskavas sätestatud strateegiast.

c)   
  Kriisilahendussubjektide kõlblikud kohustused

Kriisilahendussubjektide kõlblikud kohustused

27.   Küsimus (artikli 45b lõige 1)

Küsimus (artikli 45b lõige 1)

Kas BRRD artikli 45b lõike 1 teine lõik tähendab, et CRRi artiklis 72e sätestatud mahaarvamisi kõlblikest kohustustest ei kohaldata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude alla kuuluvate kõlblike kohustuste suhtes?

Vastus

Vastus

CRRi artiklis 72e sätestatud mahaarvamise korda kohaldatakse üksnes nende ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse CRRi artikleid 92a ja 92b (st kriisilahendussubjektid, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, ja teatavad ettevõtjad, kes on kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad), ning üksnes kõnealuste sätete järgimiseks. See kord ei hõlma järgmist:

| — | ettevõtjad, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, või |
| --- | --- |

—

ettevõtjad, kes ei ole globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, või

| — | selliste ettevõtjate, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, vastavus neile BRRD artikli 45d lõike 3 kohaselt kehtestatud lisanõuetele. |
| --- | --- |

—

selliste ettevõtjate, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, vastavus neile BRRD artikli 45d lõike 3 kohaselt kehtestatud lisanõuetele.

28.   Küsimus (artikli 45b lõige 3)

Küsimus (artikli 45b lõige 3)

Kas „olemasolevatele aktsionäridele“ emiteeritud kõlblikke kohustusi võib võtta omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmisel arvesse ulatuses, milles need kuuluvad aktsionärile, olenemata sellest, kas see aktsionär on saanud aktsionäriks pärast kohustuste tagamist või ostmist?

Vastus

Vastus

Kriisilahendussubjekti tütarettevõtja poolt instrumentide emiteerimine „olemasolevale aktsionärile“ on BRRD artikli 45f lõike 2 punkti a alapunkti i (omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemine miinimumnõue), BRRD artikli 45b lõike 3 (omavahendite ja kõlblike kohustuste väline miinimumnõue) ning CRRi artikli 88a punkti b (kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue kriisilahendussubjektina kindlaks määratud globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või nende osade puhul) kohaldamisel üks kõlblikkuse tingimus. Kui kohustuse emiteerimise ajal ei ole omandav ettevõtja aktsionär, ei ole kohustus omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ega kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude täitmiseks kõlblik. Selleks et instrument oleks kõlblik, tuleks see emiteerida olemasolevale aktsionärile ja see peaks vastama kõigile muudele tingimustele ning olema seejärel ainult olemasolevate aktsionäride omanduses.

29.   Küsimus (artikli 45b lõige 3)

Küsimus (artikli 45b lõige 3)

Kuidas tuleks kogu artikli 45b kontekstis mõista selle artikli lõikes 3 kasutatud väljendit „ning nimetatud tütarettevõtja kuulub kriisilahendussubjektiga samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi“?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktis i on sätestatud võimalus, et kriisilahendussubjekti tütarettevõtja emiteerib kõlblikke kohustusi mitte ainult kriisilahendussubjektile, vaid teatavatel tingimustel ka vähemusaktsionärile. BRRD artikli 45b lõikes 3 on sätestatud, et sellised kohustused tuleb arvata „kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka“ juhul, kui on täidetud selles sättes nimetatud tingimused. Need kohustused on allutatud, kuna need peavad vastavalt artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktile ii vastama CRRi artikli 72b lõike 2 punktis d sätestatud tingimusele. Seega võib neid kohustusi kasutada vastavalt BRRD artikli 45b lõigetele 4, 5 ja 7 sellise kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude ning omavahendite ja kõlblike kohustuste välise allutatud miinimumnõude täitmiseks, mis kuulub samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kui need kohustused emiteerinud tütarettevõtja.

30.   Küsimus (artikkel 45b)

Küsimus (artikkel 45b)

Kas amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumendid, mille on emiteerinud tütarettevõtjad, kes ei ole kriisilahendussubjektid, ja mida hoiavad kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvad ettevõtjad ning mis on BRRD artikli 45f lõike 2 punkti b alapunkti ii kohaselt omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks kõlblikud, on kõlblikud ka omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmiseks? Kas BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71a teises osas sisalduvat viidet amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumentidele tuleks tõlgendada viitena amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumentidele üksiku ettevõtja tasandil või amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumentidele kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil?

Vastus

Vastus

Kriisilahendussubjektid võivad kasutada oma omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmiseks järgmisi kohustusi:

| — | kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud omavahendid vastavalt BRRD artikli 45e lõikele 1; |
| --- | --- |

—

kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil konsolideeritud omavahendid vastavalt BRRD artikli 45e lõikele 1;

| — | kõlblikud kohustused, sealhulgas:






  — | teisendatavad kohustused, mis vastavad BRRD artikli 45b tingimustele. Selles artiklis viidatakse muu hulgas CRRi artiklile 72b, mille lõike 2 punktis b nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing peab olema need kohustused otse emiteerinud või välja andnud (BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71a esimene osa); |
| --- | --- | --- |

—

kõlblikud kohustused, sealhulgas:

—

teisendatavad kohustused, mis vastavad BRRD artikli 45b tingimustele. Selles artiklis viidatakse muu hulgas CRRi artiklile 72b, mille lõike 2 punktis b nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing peab olema need kohustused otse emiteerinud või välja andnud (BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71a esimene osa);

| — | teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad CRRi artikli 72a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele, st amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta (BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71a teine osa); |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite instrumendid, mis vastavad CRRi artikli 72a lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele, st amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta (BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71a teine osa);

| — | teatavad kõlblikud kohustused, mille samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluv tütarettevõtja on emiteerinud vähemusaktsionärile (BRRD artikli 45b lõige 3). |
| --- | --- |

—

teatavad kõlblikud kohustused, mille samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluv tütarettevõtja on emiteerinud vähemusaktsionärile (BRRD artikli 45b lõige 3).

BRRD artikli 2 lõike 1 punktis 71a esitatud määratluses viidatakse CRRi artikli 72a lõike 1 punktile b. Vastavalt CRRi artikli 11 lõikele 3a ja artikli 18 lõikele 1 peavad kriisilahendussubjektina kindlaks määratud emaettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad, täitma CRRi artiklit 92a (st kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet) konsolideeritud alusel oma asjaomase kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. Selle artikliga piiratakse nende instrumentide ulatust, mida saab kasutada kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude täitmiseks, ja selgitatakse, et kui ei ole sätestatud teisiti (nimelt kõlblike kohustuste instrumentide puhul, mille krediidiasutus või investeerimisühing peab CRRi artikli 72b lõike 2 punkti a kohaselt olema otseselt emiteerinud või välja andnud), tuleks instrumente arvestada konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. See kehtib nii omavahendite kui ka selliste teise taseme omavahendite instrumentide kohta, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta ja mis CRRi artikli 64 kohaselt ei kvalifitseeru enam teise taseme omavahendite kirjeteks ning mida ei saa seega arvata krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite hulka.

Seoses BRRDga ning omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmisega nõutakse BRRD artikli 2 lõike 1 punktis 71a esitatud viitega CRRi artikli 72a lõike 1 punktile b selle sätte tõlgendamist nii, et sellel on sama ulatus, st et see viitab amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumentidele konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. Selline tõlgendus tagab ka kooskõla BRRD artikli 45e lõikega 1, mille kohaselt tuleb omavahendite ja kõlblike kohustuste välist miinimumnõuet täita konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil.

See tähendab, et BRRD artikli 2 lõike 1 punkti 71b ja artikli 45b lõigete 4–9 kohaldamisel kuuluvad amortiseeritud teise taseme omavahendite instrumendid, mille samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad tütarettevõtjad on emiteerinud kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mitte kuuluvatele ettevõtjatele, mõiste „allutatud kõlblikud instrumendid“ alla ja seega tuleks neid kasutada ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatud komponendi täitmiseks.

31.   Küsimus (artikli 45b lõige 4)

Küsimus (artikli 45b lõige 4)

Kas artikli 45b lõiget 4 tuleks tõlgendada nii, et seda kohaldatakse ka nende kriisilahendussubjektide suhtes, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45b lõiget 4 tuleks tõlgendada nii, et seda kohaldatakse ka nende kriisilahendussubjektide suhtes, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osad. Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja konsolideerimisgrupis võib tõepoolest olla mitu kriisilahendussubjekti, kelle suhtes kohaldatakse BRRD artiklit 45b, või kolmanda riigi globaalsel süsteemselt olulisel ettevõtjal võib olla liidus asutatud kriisilahendussubjekt, juhul kui tema kriisilahenduskavas on ette nähtud mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia. Seega peaksid BRRD artikli 2 lõike 1 punktides 83a ja 83b esitatud mõistete „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ määratlused olema ka kooskõlas mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegiate rakendamisega, nagu on sõnaselgelt märgitud direktiivi (EL) 2019/879 põhjenduses 4, mis on sõnastatud järgmiselt:

„Kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga tuleks direktiivis 2014/59/EL jätkata nii ühise kriisilahenduse strateegia kui ka eraldi kriisilahenduse strateegia tunnustamist. Ühise kriisilahenduse strateegia puhul kohaldatakse kriisilahendust üksnes ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja (tavaliselt emaettevõtja) suhtes, samas kui teiste konsolideerimisgrupi ettevõtjate (tavaliselt tegutsevad tütarettevõtjad) suhtes kriisilahendust ei kohaldata ning nende kahjum ja rekapitaliseerimise vajadus kantakse üle ettevõtjale, kelle suhtes kriisilahendust kohaldatakse. Eraldi kriisilahenduse strateegia puhul võidakse kriisilahendust kohaldada rohkem kui ühe konsolideerimisgrupi ettevõtja suhtes. Soovitud kriisilahendusstrateegia tulemuslikuks kohaldamiseks tuleb selgelt kindlaks määrata kriisilahendusega hõlmatavad ettevõtjad („kriisilahendussubjektid“), st ettevõtjad, kelle suhtes võidakse kohaldada kriisilahenduse meetmeid, ja nende tütarettevõtjad („kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“). Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime normide kohaldamise tase, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima. Seepärast tuleb kehtestada mõisted „kriisilahendussubjekt“ ja „kriisilahenduse konsolideerimisgrupp“ ning muuta direktiivi 2014/59/EL seoses konsolideerimisgruppide kriisilahenduse kavandamisega, et näha sõnaselgelt ette, et kriisilahendusasutused peavad konsolideerimisgrupi raames kindlaks määrama kriisilahendussubjektid ja kriisilahenduse konsolideerimisgrupi ning võtma asjakohaselt arvesse konsolideerimisgrupi raames kavandatud meetmete mõju, et tagada tulemuslik konsolideerimisgrupi kriisilahendus“. [rõhuasetus lisatud]

tuleks direktiivis 2014/59/EL jätkata nii ühise kriisilahenduse strateegia kui ka eraldi kriisilahenduse strateegia tunnustamist

Selline kindlaksmääramine on oluline, et määrata kindlaks selliste kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime normide kohaldamise tase, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud ning ettevõtjad peaksid järgima

32.   Küsimus (artikli 45b lõige 5)

Küsimus (artikli 45b lõige 5)

Kuigi artikli 45b lõike 5 viimases lõigus on sätestatud piirmäär 10 %, mida ületades on kriisilahendusasutus kohustatud hindama selle sätte punktis b osutatud riski, siis kas kriisilahendusasutusel on õigus seda hinnangut teha isegi juhul, kui nimetatud piirmäära ei ole saavutatud?

Lisaks näib artikli 45b lõige 5 viitavat üksnes kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendile. Kuidas kohaldataks neid põhimõtteid muude kriisilahenduse vahendite puhul (nt sildasutus)?

Vastus

Vastus

Artikli 45b lõike 5 esimeses lõigus on sätestatud kriisilahendusasutuste kaalutlusõigus nõuda, et kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude teatav tase oleks täidetud allutatud kohustustega, kui kõnealuse lõigu tingimused on täidetud. Ühele sellisele tingimusele on osutatud kõnealuse lõigu punktis b (võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise risk). Teises lõigus nõutakse, et kriisilahendusasutused hindaksid teises lõigus sätestatud 10 % piirmäära saavutamise korral esimese lõigu punktis b osutatud tingimust.

Nende kahe lõigu koostoime seisneb selles, et kriisilahendusasutusel on kaalutlusõigus igal ajal hinnata esimese lõigu tingimuste täitmist, sealhulgas võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise riski. 10 % piirmäära saavutamisel on tal siiski alati kohustus hinnata võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise riski.

Artikli 37 lõikes 4 on sätestatud, et „kriisilahendusasutused [võivad] kohaldada kriisilahenduse vahendeid kas üksikult või kriisilahenduse vahendite mis tahes kombinatsioonina“. Artikli 45b sätteid kohaldatakse ühetaoliselt olenemata sellest, kas kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit kasutatakse eraldi või koos muude kriisilahenduse vahenditega. Juhul kui kasutatakse muid kriisilahenduse vahendeid, kasutamata samal ajal kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit, tuleks kohaldada ka artikli 45b lõike 5 esimese lõigu sätteid, et tagada kriisilahenduse korral vastavus artikli 34 lõike 1 punktis g sätestatud põhimõttele, võttes ühtlasi arvesse artikli 45c lõike 1 punkte a ja c.

33.   Küsimus (artikli 45b lõige 6)

Küsimus (artikli 45b lõige 6)

CRD artiklis 128 on sätestatud, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ei tohi kasutada esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, et täita CRRi artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuete (kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue) ning BRRD artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete (omavahendite ja kõlblike kohustuste väline ja sisemine miinimumnõue) riskipõhiseid komponente.

BRRD artikli 45b lõike 6 teises lõigus on sätestatud, et kriisilahendussubjekti omavahendid, mida kasutatakse kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, on kõlblikud BRRD artikli 45b lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud nõuete (omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatuse nõue) täitmiseks.

Kas artikli 45b lõige 6 puudutab nii protsendina koguriskipositsioonist kui ka protsendina koguriskipositsiooni näitajast väljendatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatuse nõuet?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45 lõikes 2 on sätestatud, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet võib väljendada ainult protsendina koguriskipositsioonist (riskipõhine komponent) ja koguriskipositsiooni näitajast (mitteriskipõhine komponent).

Seepärast tuleb BRRD artikli 45b lõigetes 4, 5 ja 7 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatuse nõudeid samuti väljendada protsentidena koguriskipositsioonist (riskipõhine komponent) ja koguriskipositsiooni näitajast (mitteriskipõhine komponent).

CRD artikli 128 neljandas lõigus osutatud põhimõtteid ei kohaldata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude allutatuse nõude suhtes, kui seda väljendatakse protsendina koguriskipositsiooni näitajast (st kombineeritud puhvri nõue ei ole paigutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude mitteriskipõhisest komponendist ettepoole, mistõttu kombineeritud puhvri nõude täitmiseks kasutatavad esimese taseme põhiomavahendid on kõlblikud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude mitteriskipõhise komponendi täitmiseks).

Siiski ei saa kombineeritud puhvri nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme põhiomavahendeid kasutada ühegi sellise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, mis on väljendatud protsendina koguriskipositsioonist, olenemata sellest, kas tegemist on allutatud või allutamata nõudega. BRRD artikli 45b lõike 6 viide lõikele 5 oli mõeldud selleks, et tagada BRRD artikli 45b lõikes 7 osutatud usaldatavusnõuete valemi piirmäära järjepidev kohaldamine, kuna BRRD artikli 45b lõike 5 kohaselt kohaldatakse seda ka mittesüsteemsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.

Seega on BRRD artikli 45b lõike 6 teine lõik ja CRD artikkel 128 omavahel kooskõlas.

34.   Küsimus (artikli 45b lõige 8)

Küsimus (artikli 45b lõige 8)

BRRD artikli 45b lõikega 8 antakse liikmesriikidele võimalus määrata esimeses lõigus osutatud protsendimääraks suurem protsendimäär kui 30 %. Kas liikmesriigil oleks võimalik kehtestada 100 % protsendimäär, võttes arvesse oma riigi pangandussektori eripära?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45b lõikes 8 on sätestatud, et kriisilahendusasutused võivad kohaldada kõrgemat allutatuse nõuet kui 8 % kõigist kohustustest ja omavahenditest üksnes kuni 30 %-le kõigist kriisilahendussubjektidest, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse (globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, tipp-pangad ja ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse BRRD artikli 45c lõiget 6).

BRRD artikli 45b lõike 8 viimases lõigus on liikmesriikidele ette nähtud võimalus kehtestada kõrgem protsendimäär. Seetõttu võib liikmesriik otsustada, et kriisilahendusasutusel peaks olema õigus kehtestada kõigile selles liikmesriigis asutatud kriisilahendussubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse BRRD artikli 45b lõiget 8, kõrgem allutatuse nõue (võttes arvesse riigi pangandussektori eripära ja asjaomaste kriisilahendussubjektide arvu).

Seda võimalust ei saa aga praktikas kohaldada SRMRi kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate suhtes, sest SRMRi artikli 12c lõikes 8 ei ole sellist võimalust ette nähtud. Seepärast ei kohaldata sellist suuremat protsendimäära SRMRi kohaldamisalasse kuuluvate krediidiasutuste ega investeerimisühingute suhtes olenemata sellest, kas nad kuuluvad SRMRi artiklis 7 sätestatud ülesannete jaotuse kohaselt SRB või riikliku kriisilahendusasutuse otsese pädevuse alla. Kui osalev liikmesriik kasutab BRRD artikli 45b lõikes 8 sätestatud võimalust, kohaldatakse asjaomast siseriiklikku sätet ainult nende ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad BRRD kohaldamisalasse (vastavalt selle artikli 1 lõikele 1), kuid ei kuulu SRMRi kohaldamisalasse (vastavalt selle artiklile 2). See võimalus hõlmab peamiselt investeerimisühinguid, mis ei kuulu emaettevõtja konsolideeritud järelevalve alla.

Sellega tagatakse, et kõigi ühtse kriisilahenduskorra kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate suhtes kohaldatakse ühtseid õigus- ja menetlusnorme, nagu on sätestatud SRMRi artikli 1 esimeses lõigus. Tuleb märkida, et SRMRi põhjenduse 28 viimases lauses on sätestatud, et „[t]eatavatel asjaoludel peaksid liikmesriikide kriisilahendusasutused oma ülesandeid täitma käesoleva määruse alusel ja sellega kooskõlas, kasutades samas neile direktiivi 2014/59/EL ülevõtvate siseriiklike õigusaktidega antud õigusi niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus käesoleva määrusega“.

d)   
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine

Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramine

35.   Küsimus (artikli 45c lõige 1)

Küsimus (artikli 45c lõige 1)

Kuidas kasutatakse ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohandamiseks suurust, ärimudelit, rahastamismudelit ning riskiprofiili?

Vastus

Vastus

BRRD artiklis 45c osutatakse mitmele olukorrale, kus need kriteeriumid võivad kogu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kalibreerimisel mõju avaldada, näiteks:

| — | ettevõtja suhtes pärast kriisilahendust kohaldatavate, CRD artiklis 104a osutatud täiendavate omavahendite nõuete kindlaksmääramine pärast konsulteerimist pädeva asutusega (lõike 3 viies lõik); |
| --- | --- |

—

ettevõtja suhtes pärast kriisilahendust kohaldatavate, CRD artiklis 104a osutatud täiendavate omavahendite nõuete kindlaksmääramine pärast konsulteerimist pädeva asutusega (lõike 3 viies lõik);

| — | lõikes 6 osutatud kaalutlusõiguse kohaldamine selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute valimiseks, kelle suhtes kohaldataks lõiget 5 ja BRRD artikli 45b kohaldatavaid sätteid (võttes arvesse rahastamismudeliga seotud tingimusi); |
| --- | --- |

—

lõikes 6 osutatud kaalutlusõiguse kohaldamine selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute valimiseks, kelle suhtes kohaldataks lõiget 5 ja BRRD artikli 45b kohaldatavaid sätteid (võttes arvesse rahastamismudeliga seotud tingimusi);

| — | kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise miinimumreegli arvessevõtmine (sellele reeglile on osutatud lõike 3 neljandas lõigus) – koostoime kogu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemega varieerub sõltuvalt äri- ja rahastamismudelist, kuna see mõjutab ettevõtja keskmist riskikaalu; |
| --- | --- |

—

kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise miinimumreegli arvessevõtmine (sellele reeglile on osutatud lõike 3 neljandas lõigus) – koostoime kogu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemega varieerub sõltuvalt äri- ja rahastamismudelist, kuna see mõjutab ettevõtja keskmist riskikaalu;

| — | ettevõtjate puhul, kelle eelistatud kriisilahendusstrateegia on likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, hindamine, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks piirduma kahjumi katmise summaga (nagu on sätestatud lõikes 2); |
| --- | --- |

—

ettevõtjate puhul, kelle eelistatud kriisilahendusstrateegia on likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, hindamine, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks piirduma kahjumi katmise summaga (nagu on sätestatud lõikes 2);

| — | turu usalduse säilitamiseks vajaliku, lõikes 3 osutatud summa kohaldamine ja/või kohandamine. |
| --- | --- |

—

turu usalduse säilitamiseks vajaliku, lõikes 3 osutatud summa kohaldamine ja/või kohandamine.

36.   Küsimus (artikli 45c lõige 1)

Küsimus (artikli 45c lõige 1)

Kuidas kajastuks ettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudes mõju finantsstabiilsusele, mida on nimetatud artikli 45c lõike 1 punktis e?

Vastus

Vastus

Artiklis 45c osutatakse mitmele olukorrale, kus kriteeriumid, mis on seotud mõjuga finantsstabiilsusele, võivad kogu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kalibreerimisel mõju avaldada, näiteks:

| — | lõikes 6 osutatud kaalutlusõiguse kohaldamine selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute valimiseks, kelle suhtes kohaldataks lõiget 5 ja artikli 45b kohaldatavaid sätteid; |
| --- | --- |

—

lõikes 6 osutatud kaalutlusõiguse kohaldamine selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute valimiseks, kelle suhtes kohaldataks lõiget 5 ja artikli 45b kohaldatavaid sätteid;

| — | kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise miinimumreegli arvessevõtmine (sellele reeglile on osutatud artikli 45c lõike 3 neljandas lõigus); |
| --- | --- |

—

kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise miinimumreegli arvessevõtmine (sellele reeglile on osutatud artikli 45c lõike 3 neljandas lõigus);

| — | ettevõtjate puhul, kelle eelistatud kriisilahendusstrateegia on likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, hindamine, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks piirduma kahjumi katmise summaga (nagu on sätestatud artikli 45c lõikes 2). |
| --- | --- |

—

ettevõtjate puhul, kelle eelistatud kriisilahendusstrateegia on likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, hindamine, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue peaks piirduma kahjumi katmise summaga (nagu on sätestatud artikli 45c lõikes 2).

37.   Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Kuidas kajastuks mõju finantsstabiilsusele kahjumi katmise summa kohandamises sellise ettevõtja puhul, kes kriisilahenduskava kohaselt likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses?

Vastus

Vastus

Kriisilahendusasutused peavad selle sätte kohaldamisel kasutama oma kaalutlusõigust. Vastavalt artikli 45c lõikele 9 tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet käsitlevas otsuses esitada selles lõikes osutatud elementide hinnang.

Selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute rekapitaliseerimiseks piisava summa olulised lisandid oleksid siiski vastuolus artikli 45c lõike 2 esimese lõigu punktiga b, milles selgitatakse, et rekapitaliseerimiseks piisava summa eesmärk on võimaldada ettevõtjatel täita tegevusloa andmise tingimusi pärast kriisilahendusmeetmete kohaldamist või allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamist. Sellega seoses eeldatakse, et ettevõtjad, kes kriisilahenduskava kohaselt likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses, ei pea täitma tegevusloa andmise tingimusi ja seetõttu ei peaks neil olema rekapitaliseerimiseks piisavat summat.

Lisaks, kui kriisilahendusasutus leiab, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude piiramine kahjumi katmise summaga võib oluliselt mõjutada finantsstabiilsust või tekitada finantssüsteemis ülekandumise riski, võib see viidata sellele, et ettevõtja ei ole eelistatud kriisilahendusstrateegia kohaselt teostatavalt ja usaldusväärselt kriisilahenduskõlblik ning tema kriisilahenduskõlblikkuse hinnang tuleb läbi vaadata.

Sellega seoses on artikli 15 lõikes 1 sätestatud, et ettevõtjat peetakse kriisilahenduskõlblikuks, kui „kriisilahendusasutuse jaoks on teostatav ja usutav krediidiasutuse või investeerimisühingu lõpetamine ja likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kriisilahenduse vahendite ja õiguste kasutamine, vältides nii palju kui võimalik märkimisväärselt ebasoodsat mõju asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu asutamise liikmesriigi, teiste liikmesriikide või liidu finantssüsteemile, sealhulgas laiema finantsilise ebastabiilsuse või kogu süsteemi haaravate sündmuste korral“.

38.   Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Kas direktiiviga on lubatud mitte kehtestada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ettevõtjatele, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue on võrdne omavahendite nõudega (st ettevõtjatele, kes kriisilahenduskava kohaselt likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses)?

Vastus

Vastus

Artikli 45 lõikes 1 on sätestatud, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ning artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjad peavad alati täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, kui see on artiklite 45–45i kohaselt nõutav.

Nimetatud artiklitega nähakse ette omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest järgmised erandid, mille kriisilahendusasutused peavad tegema, kui on täidetud nendes sätestatud tingimused:

| — | hüpoteekkrediidiandjatele võib teha erandi artikli 45a alusel; |
| --- | --- |

—

hüpoteekkrediidiandjatele võib teha erandi artikli 45a alusel;

| — | krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, võib vabastada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest artikli 45f lõike 3 või 4 alusel; |
| --- | --- |

—

krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, võib vabastada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisest artikli 45f lõike 3 või 4 alusel;

| — | keskasutustele ja keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutustele võib teha erandi artikli 45g alusel. |
| --- | --- |

—

keskasutustele ja keskasutusega püsivalt seotud krediidiasutustele võib teha erandi artikli 45g alusel.

Lisaks sellele on artikli 45f lõike 1 teises lõigus sätestatud, et artikli 45f lõikes 1 sätestatud nõude (s.o omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude) kohaldamine artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtja suhtes, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtja, ent ei ole ise kriisilahendussubjekt, ei ole kohustuslik, kuna see sõltub kriisilahendusasutuse kaalutlusõiguse kasutamisest pärast konsulteerimist pädeva asutusega. Tuleb siiski märkida, et artikli 45f lõike 1 kolmandas lõigus nõutakse, et liidus tegutsevad emaettevõtjad, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid, ent on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad, täidaksid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel. See tähendab, et artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate puhul, kes vastavad kõnealuse kolmanda lõigu tingimustele, on omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kindlaksmääramine kohustuslik.

Seepärast on kriisilahendusasutus kohustatud tegema omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohta otsuse isegi juhul, kui kriisilahenduskavas on ette nähtud, et ettevõtja likvideeritakse tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, välja arvatud juhul, kui ettevõtja on mõnes eespool nimetatud olukorras. Seda kinnitab ka asjaolu, et artikli 45c lõike 2 teises ja kolmandas lõigus tunnistatakse sõnaselgelt seda olukorda ning sätestatakse eeskirjad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvutamiseks sellises olukorras olevate ettevõtjate puhul.

39.   Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Küsimus (artikli 45c lõige 2)

Võttes arvesse artikli 45 lõiget 1, artiklit 45a ja artikli 45c lõike 2 teist lõiku, tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kehtestada isegi juhul, kui eelistatud kriisilahendusstrateegia on likvideerimine. Kas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tuleks sellisel juhul arvutada individuaalselt või konsolideeritud alusel?

Vastus

Vastus

Artikli 45e lõigetes 1 ja 2 on sätestatud, et kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste väline miinimumnõue tuleb kindlaks määrata ja seda tuleb täita konsolideeritud alusel kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil. Nende sätete põhjendus on, et kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvate ettevõtjate kahjumi peaks kandma kriisilahendussubjekt, kellel peaksid olema piisavad kahjumi katmise vahendid, et katta kogu kriisilahenduse konsolideerimisgrupi vajadused. See eesmärk saavutatakse kriisilahendussubjekti suhtes kriisilahenduse meetme kohaldamisega ning tema tütarettevõtjate kahjumite ülevõtmisega ja seejärel kapitali ülekandmisega allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamise teel kooskõlas artikliga 59. Seetõttu peavad kriisilahendussubjektid emiteerima kõlblikke instrumente ja kirjeid kolmandast isikust võlausaldajatele (vt direktiivi (EL) 2019/879 põhjendus 19).

Nende ettevõtjate omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemine miinimumnõue, kes on kriisilahendussubjekti tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, tuleb seevastu kindlaks määrata ja seda tuleb täita individuaalselt vastavalt artikli 45c lõikele 7 ja artikli 45f lõikele 1 (hoolimata olukordadest, kus omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemine miinimumnõue tuleb täita konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, nagu on osutatud artikli 45f lõike 1 kolmandas lõigus ja lõike 4 punktis b). Nende tütarettevõtjate kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise vajaduse peavad reeglina kandma nendega seotud kriisilahendussubjektid kõnealuste tütarettevõtjate emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide otsese või kaudse omandamise kaudu (vt direktiivi (EL) 2019/879 põhjendus 20).

Konsolideerimisgrupi kriisilahendusega seoses eespool selgitatud eeskirju ei kohaldata ettevõtjate puhul, kes kuuluvad konsolideerimisgruppi, mille suhtes kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet ja mille kriisilahenduskavas on ette nähtud nende likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses. Kõnealuste ettevõtjate maksejõuetust käsitletakse tavalises maksejõuetusmenetluses, mis toimub juriidilise isiku tasandil. Maksejõuetuse korral vastutab emaettevõtja ainult oma kahjumi eest ega ole kohustatud oma tütarettevõtjaid toetama. Samuti ei ole tema tütarettevõtjate emiteeritud omavahendid ja teatavad kõlblikud kohustused kättesaadavad kahjumi katmiseks emaettevõtja individuaalsel likvideerimisel. Seega ei oleks sellistes olukordades, kus emaettevõtja likvideeritakse, asjakohane kehtestada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel.

Seepärast tuleks emaettevõtjate puhul, kelle kriisilahenduskavas on ette nähtud nende likvideerimine tavalises maksejõuetusmenetluses või muus samaväärses riiklikus menetluses, määrata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kindlaks ja seda täita ainult individuaalselt.

40.   Küsimus (artikli 45c lõiked 2, 3, 4 ja 7)

Küsimus (artikli 45c lõiked 2, 3, 4 ja 7)

Artikli 45c lõigete 2, 3, 4 ja 7 kohaldamisel ei ole selge, kuidas tuleks tõlgendada sobivat ajavahemikku, mis ei ole pikem kui üks aasta. Kas see tähendab, et rekapitaliseerimiseks vajalik summa tuleks kehtestada tasemel, mis tagab turu usalduse ettevõtja vastu pärast kriisilahendust ainult üheks aastaks?

Vastus

Vastus

Artikli 45c lõigetes 3 ja 7 on sätestatud, et rekapitaliseerimiseks vajalikus summas sisalduv turu usalduse säilitamiseks vajalik summa tuleb kehtestada tasemel, mis on vajalik turu usalduse säilitamiseks sobiva ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla pikem kui üks aasta.

Üheaastase ajavahemiku kohaldamine on proportsionaalne ja kooskõlas sama ajavahemiku kasutamisega krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete kalibreerimiseks. See on asjakohane, võttes arvesse, et usaldatavusnõuded on omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude taseme kindlaksmääramise põhikomponendid.

41.   Küsimus (artikli 45c lõiked 3 ja 7)

Küsimus (artikli 45c lõiked 3 ja 7)

BRRD artikli 45c lõigetes 3 ja 7 osutatakse vajadusele säilitada omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude teatav tase, et tagada CRD IV paketi kohaste tegevusloa andmise ja tegevuse teostamise tingimuste täitmine. Neid sätteid kohaldatakse ka BRRD artikli 1 punktidega b, c ja d hõlmatud ettevõtjate suhtes. Mõnel neist ettevõtjatest on siiski vaja saada tegevusluba konkreetsete siseriiklike sätete alusel, mitte CRD alusel. Kuidas tuleks nende ettevõtjate puhul võtta siseriiklikesse õigusaktidesse üle viited vajadusele täita tegevusloa andmise tingimusi?

Vastus

Vastus

Kui BRRD artikli 1 lõike 1 punktis b, c või d osutatud ettevõtjate heakskiitmist või neile tegevusloa andmist ei reguleerita CRDga või MiFIDiga, vaid muude samaväärsete siseriiklike ja liidu õigusaktidega, võiks asjakohase viite lisada siseriiklikku õigusakti, millega võetakse üle BRRD artikli 45c lõike 1 punkt b. Sellega seoses võimaldab BRRD artikli 45c lõike 2 punkt b sellist laiemat tõlgendamist, kuna selles on sätestatud, et ettevõtjad tuleb rekapitaliseerida tasemeni, mis võimaldab neil täita CRD, MiFIDi või „samaväärse seadusandliku akti“ kohaseid tegevusloa andmise tingimusi.

42.   Küsimus (artikli 45c lõike 3 viies lõik)

Küsimus (artikli 45c lõike 3 viies lõik)

Milline on artikli 45c lõike 3 viienda lõigu punkti a kohaselt nõutav koguriskipositsiooni ja koguriskipositsiooni näitaja kohandus?

Vastus

Vastus

Rekapitaliseerimiseks vajaliku summa kindlaksmääramisel tuleb kohandada asjaomase koguriskipositsiooni või koguriskipositsiooni näitaja viimati teatatud väärtusi, et kajastada mõju, mida kriisilahenduskavas sätestatud kriisilahenduse meetmete kohaldamine koguriskipositsioonile või koguriskipositsiooni näitajale avaldaks.

Vastavalt artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punkti a alapunktile ii ja punkti b alapunktile ii oleksid sellega seoses need kriisilahenduse meetmed, mida arvesse võttes tuleks viimati teatatud väärtusi kohandada, need, mis sisaldavad eelistatud kriisilahendusstrateegiat.

e)   
  Omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kohaldamine ettevõtjate suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid

Omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kohaldamine ettevõtjate suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid

43.   Küsimus (artikli 45f lõige 1)

Küsimus (artikli 45f lõige 1)

Kas artikli 45f lõiget 1, mis käsitleb omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet, kohaldatakse ka globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksuste suhtes, mis ei ole kriisilahendussubjektid?

Vastus

Vastus

Artikli 45f sätteid kohaldatakse kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes on kriisilahendussubjekti või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid. See hõlmab ka globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksusi.

44.   Küsimus (artikli 45f lõige 1)

Kas artikli 45f lõike 1 teist lõiku kohaldatakse selles osutatud ettevõtjate suhtes individuaalselt?

Vastus

Vastus

Artikli 45f lõike 1 esimeses lõigus on selgitatud, et krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on kriisilahendussubjekti või kolmanda riigi ettevõtja tütarettevõtjad, ent ei ole ise kriisilahendussubjektid, peavad täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet individuaalselt. Kõnealuse artikli teises lõigus antakse kriisilahendusasutustele õigus kohaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate suhtes. Artikli 45f lõike 1 teist lõiku kohaldatakse ka individuaalselt, välja arvatud juhul, kui ettevõtja kuulub artikli 45f lõike 1 kolmanda lõigu alla.

Artikli 45f lõike 1 kolmandas lõigus, milles on sätestatud võimalus täita artiklite 45c ja 45d nõudeid, osutatakse üksnes liidus tegutsevatele emaettevõtjatele, kes on kolmanda riigi ettevõtjate tütarettevõtjad.

Artikli 45f lõikega 4 antakse kriisilahendusasutusele siiski võimalus loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kohaldamisest tütarettevõtja suhtes, kes ei ole ise kriisilahendussubjekt, kui on täidetud mitu tingimust, st kui nii tütarettevõtja kui ka emaettevõtja on asutatud samas liikmesriigis ja kuuluvad samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi ning kui emaettevõtja täidab konsolideeritud alusel omavahendite ja kõlblike kohustuste välist miinimumnõuet.

Seetõttu võib artikli 45f lõikele 4 kohaselt omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemisest miinimumnõudest loobumisel täita seda nõuet artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud ettevõtjate puhul ka (all)konsolideeritud alusel. Muul juhul, kui erandit ei tehta, kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet individuaalselt, välja arvatud juhul, kui ettevõtja on kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus tegutsev emaettevõtja.

45.   Küsimus (artikli 45f lõige 3)

Küsimus (artikli 45f lõige 3)

BRRD artikli 45f lõikega 3 antakse kriisilahendusasutusele võimalus loobuda omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kohaldamisest, kui selles sättes osutatud tingimused on täidetud. BRRD artikli 45f lõike 3 punktides d–f osutatud tingimused ei tundu aga olevat SRMRi artikli 12h lõike 1 tingimustega samaväärsed. Kuidas peaksid liikmesriigid BRRD artikli 45f lõike 3 ülevõtmisel sellega seoses toimima?

Vastus

Vastus

Kehtivas SRMRis tütarettevõtja puhul omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest loobumise tingimuste vähendamine võrreldes kehtiva BRRDga on kooskõlas SRMR I ning BRRD Iga, kus see oli juba nii.

Hoolimata BRRD ning SRMRi erinevustest peavad liikmesriigid lisama BRRDd rakendavatesse siseriiklikesse õigusaktidesse kõik artikli 45f lõikes 3 nimetatud tingimused. BRRD ning seega ka seda rakendavate siseriiklike õigusaktide kohaldamisala, mis on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 1, erineb SRMRi kohaldamisalast, mis on sätestatud selle määruse artiklis 2. SRMRi kohaldamisala ei hõlma investeerimisühinguid, mis ei kuulu emaettevõtja konsolideeritud järelevalve alla, ega väljaspool liitu asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute filiaale.

46.   Küsimus (artikli 45f lõige 5)

Küsimus (artikli 45f lõige 5)

Milline on BRRD artikli 45f lõike 5 punkti g tähendus, võttes arvesse, et selle sätte punktis c osutatud finantstagatiskokkulepete puhul peab tagatis olema alati „esitatud“, st see peab olema tagatisesaaja omandis või valduses (vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/47/EÜ (14) artikli 1 lõige 5)?

14

Vastus

Vastus

BRRD artikli 45f lõike 5 punktis c viidatakse direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud finantstagatiskokkuleppe määratlusele, mille kohaselt on see „omandiõiguse üleminekul põhinev finantstagatiskokkulepe või pandiõigusel põhinev finantstagatiskokkulepe, olenemata sellest, kas need on hõlmatud raamlepingu või üldtingimustega või ei“. Pandiõigusel põhinevate finantstagatiskokkulepete puhul esitab tagatiseandja finantstagatise pandina tagatisesaajale või tema kasuks, kusjuures finantstagatise täielik omandiõigus jääb pandiõiguse tekkimisel tagatiseandjale. Direktiivis 2002/47/EÜ nõutakse ka tagatise esitamist ja seda tuleb kirjalikult tõendada. Direktiivi 2002/47/EÜ artikli 1 lõike 5 teises lõigus on täpsustatud, et kirjalik tõend selle kohta, et finantstagatis on „esitatud“, peab võimaldama finantstagatise kindlaks teha ja et piisab, kui tõestada, et registreeritud väärtpaberitest moodustuv tagatis on krediteeritud asjakohasele kontole või on selle konto kreeditis ja et sularahatagatis on krediteeritud määratud kontole või on selle konto kreeditis.

Direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõikes 2 selgitatakse, et finantstagatise „esitamine“ tähendab finantstagatise üleandmist, omamist, registreerimist või muul viisil selle näitamist, et finantstagatis on tagatisesaaja või tema huvides tegutseva isiku omandis või valduses. Lisaks ei tohi õigus finantstagatis asendada või õigus ülemäärane finantstagatis tagasi võtta mõjutada selle direktiivi kohaselt tagatisesaaja kasuks seatud finantstagatist.

Eespool toodut arvesse võttes osutatakse BRRD artikli 45f lõike 5 punktis g õiguslike, regulatiivsete või rakenduslike takistuste puudumisele esitatud tagatise omandamisel või realiseerimisel, sealhulgas juhul, kui kriisilahendussubjekti suhtes võetakse kriisilahenduse meede. See on kooskõlas direktiivi 2002/47/EÜ üldsätetega.

47.   Küsimus (artikkel 45f)

Küsimus (artikkel 45f)

Võttes arvesse artikleid 44 ja 45f, siis kas muid kohustusi kui neid, mis on kõlblikud krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks, võib grupisiseselt teisendada? Teisisõnu, kas teisendada võiks kõiki kohustusi, mille ettevõtja on emiteerinud teistele konsolideerimisgrupi ettevõtjatele (kes ei pruugi olla kriisilahendussubjektid)?

Vastus

Vastus

Kui sellise tütarettevõtja suhtes, kes ei ole kriisilahendussubjekt, algatatakse kriisilahenduskavast kõrvale kaldudes kriisilahendus, võib kriisilahendusasutus kohaldada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise õigust olemasolevate võlausaldajate, sealhulgas artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud kohustuste omanike (tavaliselt kriisilahendussubjektid) suhtes, kuid ka muude kriisilahenduse konsolideerimisgrupi siseste või väliste võlausaldajate suhtes, järgides seejuures nõuete rahuldamisjärku tavalises maksejõuetusmenetluses. Artikli 45f lõike 2 punkti a alapunkti iii kohaselt peavad omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks kõlblikud kohustused olema madalama nõudeõiguse järguga kui kohustused, mis ei vasta sama sätte punktis i osutatud tingimustele (st need peaksid olema allutatud instrumentidele, mida ei saa arvestada omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmisel) ega ole kõlblikud omavahendite nõude täitmiseks. See tähendab, et grupisiseste võlausaldajate nõuded, mis on seotud instrumentidega, mis ei ole omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks kõlblikud, oleksid kõrgema nõudeõiguse järguga kui kohustused, mis on sel eesmärgil kõlblikud. Nende nõuete rahuldamisjärku maksejõuetusmenetluses tuleks nende nõuete teisendamisel arvesse võtta.

Kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit kohaldatakse kriisilahenduskavast kõrvale kaldudes tütarettevõtja suhtes, keda ei ole kriisilahendussubjektina kindlaks määratud, tuleb BRRD artikli 44 lõike 2 punkti h alusel jätta kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise õiguse kohaldamisest välja nende tütarettevõtjate grupisisesed nõuded, kes ei ole kriisilahendussubjektid, ent kuuluvad kriisilahenduskavas kindlaks määratud kriisilahenduse konsolideerimisgruppi (välja arvatud juhul, kui nende nõudeõiguse järk on asjakohase siseriikliku õiguse kohaselt tavaliste tagamata kohustuste omast madalam). Muud konsolideerimisgrupi ettevõtjate grupisisesed nõuded ei ole siiski artikli 44 lõike 2 punkti e alusel kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise õiguse kohaldamisest välja jäetud.

f)   
  Aruandlus

Aruandlus

48.   Küsimus (artikkel 45i)

Küsimus (artikkel 45i)

Artikli 45i lõike 1 kohaselt peavad artikli 1 lõikes 1 osutatud ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, esitama oma pädevatele asutustele ja kriisilahendusasutustele aruande selles sättes konkreetselt nimetatud elementide kohta.

Kas liikmesriik võiks oma ülevõtmisõigusaktis ette näha, et ettevõtjad peaksid esitama aruande ainult ühele asutusele, kui see asutus tegutseb nii pädeva asutusena kui ka kriisilahendusasutusena (tavaliselt keskpank)?

Vastus

Vastus

Kooskõlas artikli 3 (Kriisilahendusasutuste määramine) lõikega 3 võivad liikmesriigid ette näha, et kriisilahendusasutus asub keskpangas. Sellises olukorras tuleb kehtestada asjakohane kord, mis tagab asjaomase asutuse kriisilahendusfunktsiooni ja järelevalvefunktsiooni või muude funktsioonide tegevuse sõltumatuse. Vastavalt artikli 3 lõike 3 teisele lõigule peab kriisilahendusasutus olema järelevalveasutusest struktuurselt eraldatud ja tal peab olema eraldi aruandlusahel.

Artikli 45i lõikes 1 nõutakse selgelt, et ettevõtjad peavad esitama punktides a, b ja c osutatud konkreetse teabe nii pädevale asutusele kui ka kriisilahendusasutusele. Kuna ettevõtja esitatav teave on identne, ei kaasne sellega ettevõtjale lisakoormust. Nõutavate andmete ja teabe samaaegne saatmine nii pädevale asutusele kui ka kriisilahendusasutusele tagab, et teave edastatakse sujuvalt ja õigel ajal ning ilma täiendavate viivitusteta.

g)   
  Üleminekukord ja kriisilahendusjärgne kord

Üleminekukord ja kriisilahendusjärgne kord

49.   Küsimus (artikli 45m lõiked 1 ja 6)

Küsimus (artikli 45m lõiked 1 ja 6)

Kas on võimalik määrata muid vahesihttasemeid kui artikli 45m lõike 1 teises lõigus osutatud vahesihttase (st mis tuleb saavutada 1. jaanuariks 2022)?

Kuidas on vahesihttase seotud kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudega iga 12-kuulise perioodi kohta artikli 45m lõikes 6 osutatud üleminekuperioodi jooksul?

Vastus

Vastus

Kriisilahendusasutused võivad kehtestada üksnes artikli 45m lõike 1 teises lõigus nimetatud vahesihttaseme, st sihttaseme, mille nad peavad saavutama 1. jaanuariks 2022.

Artikli 45m lõike 6 kohaselt peavad kriisilahendusasutused kehtestama ka kavandatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude iga 12-kuulise perioodi kohta üleminekuperioodi jooksul. Need on siiski soovituslikud ega ole krediidiasutusele või investeerimisühingule siduvad.

50.   Küsimus (artikkel 45m)

Küsimus (artikkel 45m)

Mis juhtub kriisilahendusasutuste otsustega, millega määratakse kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue vastavalt BRRD I-le, kui hakatakse kohaldama direktiiviga (EL) 2019/879 BRRDsse tehtud muudatusi?

Kas oleks õigustatud rakendada liikmesriigi tasandil üleminekusätet, millega tunnistatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet käsitlevad olemasolevad otsused kehtetuks, kuni võetakse vastu uued otsused?

Vastus

Vastus

Direktiiv (EL) 2019/879 ei sisalda erisätteid enne direktiivi kohaldamiskuupäeva tehtud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsuste kohta. BRRD I alusel tehtud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude olemasolevad otsused jäävad kehtima, kuni kriisilahendusasutused võtavad kehtiva BRRD alusel vastu uued omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsused.

Selliste otsuste õiguslikke tagajärgi tuleks hinnata vastavalt nende otsuste tegemise ajal kohaldatud õigusnormidele (st BRRD I normide alusel). See tähendab, et selle hindamisel, kas krediidiasutus või investeerimisühing vastab BRRD I alusel tehtud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsusele, on asjakohased kõlblikkusnormid need, mis on sätestatud BRRD I-s. Krediidiasutust või investeerimisühingut ei saa BRRD kõlblikkusnormide alusel käsitada BRRD I kohaselt tehtud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsust rikkuvana.

Seega ei ole vaja BRRD I alusel tehtud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsustest üleminekuperioodil loobuda või need kehtetuks tunnistada, kuni võetakse vastu BRRD-l põhinevad uued omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsused.

51.   Küsimus (artikkel 45m)

Küsimus (artikkel 45m)

Mis saab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1450 (15) kohaselt juba kehtestatud üleminekuperioodidest?

15

Vastus

Vastus

Pärast direktiiviga (EL) 2019/879 BRRDsse tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva (28. detsember 2020) peavad kriisilahendusasutused läbi vaatama kõik varem vastu võetud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude otsused, võttes arvesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude uut raamistikku, millega kaasnevad teistsugused kalibreerimis- ja kõlblikkusnormid. Sellega seoses tuleb kindlaks määrata uued üleminekuperioodid, et tagada vastavus läbivaadatud raamistikule.

52.   Küsimus (artikli 45m lõige 4)

Küsimus (artikli 45m lõige 4)

Kas oleks võimalik eelnevalt otsustada, et tipp-panga suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 6, juhul kui tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi koguvarade maht langeb alla 100 miljardi euro? See oleks vajalik, et vältida artikli 45m lõike 4 kohaldamist, millega antakse artikli 45c lõikes 6 osutatud kriisilahendussubjektidele omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kolmeaastane üleminekuperiood alates otsuse tegemise kuupäevast.

Vastus

Vastus

Artikli 45m lõikes 4 on sätestatud, et artikli 45b lõigete 4 ja 7 kohaseid allutatuse norme ning artikli 45c lõigetes 5 ja 6 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude miinimumtasemeid ei kohaldata kolme aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kriisilahendussubjekt hakkab olema artikli 45c lõikes 5 või 6 osutatud olukorras.

Artikli 45m lõiget 4 ei kohaldata artikli 45c lõikes 5 osutatud kriisilahendussubjekti (tipp-panga) suhtes, mille koguvarade maht on alla 100 miljardi euro künnise ja mida kriisilahendusasutus peab seejärel süsteemseks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks ning mida koheldakse samamoodi nagu tipp-panka. Artikli 45m lõikes 4 sätestatud üleminekuperioodi eesmärk on anda kriisilahendussubjektidele, kelle suhtes ei kohaldatud varem ühtegi miinimumnõuet, piisavalt aega, et tagada vastavus uutele kohaldatavatele miinimumnõuetele. Süsteemsed krediidiasutused ja investeerimisühingud, mis olid varem tipp-pangad, ei ole siiski sellises olukorras. Nende kriisilahendussubjektide suhtes on juba kohaldatud samu miinimumnõudeid, kuid muul õiguslikul alusel (artikli 45c lõige 5, mitte artikli 45c lõike 6).

Seega ei kohaldata artikli 45m lõike 4 viimast osa – „[...] või kui kriisilahendussubjekt hakkab olema artikli 45c lõikes 5 või 6 osutatud olukorras“ – süsteemsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kellest on sellisena teatatud artikli 45c lõike 6 alusel ja kes olid varem tipp-pangad, kuna nad olid varem artikli 45c lõikes 5 osutatud olukorras.

Sama kehtib vastupidises olukorras, kui süsteemne krediidiasutus või investeerimisühing suurendab oma varade mahu üle 100 miljardi euro ja saab tipp-pangaks.

Siiski tuleb märkida, et artikli 45c lõike 6 kohaldamisega võivad kaasneda rangemad nõuded kui need, mis tulenevad artikli 45c lõikest 5, sest artikli 45b lõike 4 teise ja neljanda lõigu kohaselt kehtib 27 % koguriskipositsiooni piirang seoses allutatusega ainult neile kriisilahendussubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 5, kuid mitte kriisilahendussubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse artikli 45c lõiget 6. Sellisel juhul eespool toodud arutluskäiku ei kohaldata ja kõnealuse kriisilahendussubjekti suhtes tuleks kohaldada kolmeaastast üleminekuperioodi.

Seega ei ole vaja krediidiasutusest või investeerimisühingust eelnevalt teatada kui süsteemsest krediidiasutusest või investeerimisühingust; see ei oleks igal juhul tõenäoliselt õiguslikult vastuvõetav, kuna tipp-pank ei vasta artikli 45c lõike 6 tingimustele (mis näeb ette kuulumist kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, mille koguvarade maht on väiksem kui 100 miljardit eurot).

h)   
  Koostoime CRD ja CRRi sätetega

Koostoime CRD ja CRRi sätetega

53.   Küsimus (CRD artikkel 128)

Küsimus (CRD artikkel 128)

CRD artikli 128 neljandas lõigus on sätestatud, et krediidiasutused ja investeerimisühingud ei tohi kasutada esimese taseme põhiomavahendeid, mida hoitakse kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, et täita omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude riskipõhiseid komponente (st omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue väljendatuna koguriskipositsiooni alusel). Kas kombineeritud puhvri nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme põhiomavahendeid võib kasutada ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude mitteriskipõhise komponendi täitmiseks (st omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue väljendatuna koguriskipositsiooni näitaja alusel)? Milline on sellise kohtlemise põhjendus?

Vastus

Vastus

Vastavalt CRD artikli 128 neljandale lõigule ei saa samu esimese taseme põhiomavahendeid kasutada, et täita

| — | kombineeritud puhvri nõuet ja |
| --- | --- |

—

kombineeritud puhvri nõuet ja

| — | CRRi artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuete (kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue) ning BRRD artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete (omavahendite ja kõlblike kohustuste väline ja sisemine miinimumnõue) riskipõhist komponenti. |
| --- | --- |

—

CRRi artiklites 92a ja 92b sätestatud nõuete (kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõue) ning BRRD artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete (omavahendite ja kõlblike kohustuste väline ja sisemine miinimumnõue) riskipõhist komponenti.

Seepärast võib samu esimese taseme põhiomavahendeid kasutada kombineeritud puhvri nõude ja kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude ning koguriskipositsiooni näitajal põhineva omavahendite ja kõlblike kohustuste välise ja sisemise miinimumnõude mitteriskipõhise komponendi (nende nõuete puhul on mitteriskipõhised komponendid sätestatud CRRi artikli 92a lõike 1 punktis b ning BRRD artikli 45 lõike 2 punktis b) täitmiseks.

Tuleb märkida, et ELi usaldatavusraamistiku (CRD ja CRR) kohaselt paigutatakse kombineeritud puhvri nõue ainult riskipõhistest usaldatavusnõuetest ettepoole (kuid mitte mitteriskipõhisest finantsvõimenduse määra nõudest ettepoole). Seda seost on sõnaselgelt kinnitatud CRD artikli 141a teises lõigus.

BRRD I alusel vastu võetud delegeeritud määruse (EL) 2016/1450 artikli 1 lõike 3 kohaselt moodustab seetõttu kombineeritud puhvri nõue osa kahjumi katmise summast, kuid seda ainult koos riskipõhiste usaldatavusnõuetega.

BRRD artikli 45 lõike 2 punktide a ja b kohaselt väljendatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet vastavalt protsendina koguriskipositsioonist ja protsendina koguriskipositsiooni näitajast. Protsendina koguriskipositsioonist väljendatud komponendi puhul jäetakse kombineeritud puhvri nõue nüüd proportsionaalsema järkjärgulise sekkumise võimaldamiseks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kalibreerimisel kahjumi katmise summast välja, vältimaks seda, et iga kord, kui kombineeritud puhvri nõuet rikutakse, rikutakse ka omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet (väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist). Kombineeritud puhvri nõude paigutamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest ettepoole peaks ka hõlbustama teatavate makrotasandi usaldatavusmeetmete, nagu CRD artikli 128 esimese lõigu punkti 6 alapunktis a osutatud vastutsüklilise kapitalipuhvri kavandatud kasutamist.

54.   Küsimus (CRRi artikli 72b lõige 3)

Küsimus (CRRi artikli 72b lõige 3)

Kas kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude täitmiseks allutamata instrumentide kasutamise määra 3,5 % koguriskipositsioonist kohaldatakse ainult siis, kui seda nõuet väljendatakse protsendina koguriskipositsioonist, kuid mitte siis, kui seda väljendatakse protsendina koguriskipositsiooni näitajast? Kas seda võib BRRD ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse selgitada?

Vastus

Vastus

Vastavalt CRRi artikli 72b lõikele 3 kohaldatakse määra 3,5 % koguriskipositsioonist alates 2022. aastast allutamata kõlblike instrumentide puhul ka kogu kahjumikatmisvõime komponendi suhtes, mis on väljendatud protsendina koguriskipositsiooni näitajast (kohaldades koguriskipositsiooni näitaja puhul määra, mis võrdub 3,5 %-ga koguriskipositsioonist). Vastavalt CRRi artikli 494 lõikele 2 kehtib sama põhimõte ajavahemikus 2019. aastast kuni 2021. aasta lõpuni allutamata kõlblike instrumentide suhtes kohaldatava määra (2,5 % koguriskipositsioonist) kohta.

See tuleneb asjaolust, et CRRi artiklis 72b on sätestatud kogu kahjumikatmisvõime nõude täitmiseks kõlblike kohustuste instrumentide suhtes kohaldatavad tingimused. CRRi artikli 72b lõikes 3 ei ole ette nähtud erinevaid kõlblikkuse kriteeriume kogu kahjumikatmisvõime kahe komponendi jaoks, mis on sätestatud CRRi artikli 92a lõike 1 punktides a ja b. CRRi artikli 72b lõikes 3 on koguriskipositsioonile viidatud üksnes arvutuse eesmärgil.

BRRDga seda määra ei reguleerita ja seetõttu puuduvad sellekohased sätted, mida saaks üle võtta. BRRD põhjenduse 10 kohaselt ei piira BRRD sätted omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblike instrumentide allutamise kohta siiski võimalust täita kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet osaliselt allutamata võlainstrumentidega, nagu on sätestatud CRRis.

55.   Küsimus (CRRi artikkel 72l)

Küsimus (CRRi artikkel 72l)

Kogu kahjumikatmisvõime standardi kohaselt saab 2022. aastani täita kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõuet muu hulgas muude kui esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate regulatiivsete kapitaliinstrumentidega, mille on emiteerinud ainult kriisilahenduse konsolideerimisgruppi kuuluvad tütarettevõtjad, kui neid võetakse arvesse minimaalsete regulatiivsete kapitalinõuete täitmisel ja teatavatel tingimustel (kogu kahjumikatmisvõime standardi 11. jagu). CRRi artiklis 72l on sätestatud, et „[k]rediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid ja kõlblikud kohustused võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite ja kõlblike kohustuste summaga“. CRRi artiklite 81–88 kohaselt hõlmavad need omavahendid ilma ajaliste piiranguteta omavahendeid, mille tütarettevõtjad on emiteerinud kolmandatele isikutele.

Kas on õige siseriiklikes õigusaktides sätestada, et tütarettevõtjate poolt kolmandatele isikutele emiteeritud omavahendeid võetakse ilma ajaliste piiranguteta arvesse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisel nii CRRi kui ka BRRD kohaselt?

Vastus

Vastus

Kõik tütarettevõtjate poolt kolmandatele isikutele emiteeritud regulatiivsed omavahendite instrumendid on kõlblikud kriisilahendussubjektide kogu kahjumikatmisvõime miinimumnõude täitmiseks ning omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmiseks (ilma aegumisklauslita) summade ulatuses, mis on omavahendite puhul kõlblikud. BRRD artikli 45f lõike 2 kohaselt omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks kõlblike omavahendite suhtes kohaldatakse täiendavaid kriteeriume.

E.   KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE VAHENDIGA SEOTUD KÜSIMUSED

KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE VAHENDIGA SEOTUD KÜSIMUSED

56.   Küsimus (artikli 44 lõige 2)

Küsimus (artikli 44 lõige 2)

Vastavalt BRRD artikli 44 lõike 2 punktile f on kohustused kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ees, keda ESMA määruse (EL) nr 648/2012 (16) artikli 25 kohaselt tunnustab, vabastatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest. Kõnealuste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte muud kaitsemeetmed on esitatud BRRD artiklites 69, 70 ja 71. BRRD ei näe siiski ette kolmanda riigi õigusega reguleeritud väärtpaberiarveldussüsteemide ja neid süsteeme korraldavate ettevõtjate samaväärset kohtlemist.

16

Kas juhul, kui liikmesriik kohaldab arvelduse lõplikkuse direktiivi sätteid oma riigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes osalevad vahetult kolmanda riigi õigusega reguleeritud väärtpaberiarveldussüsteemides, nagu on sätestatud arvelduse lõplikkuse direktiivi põhjenduses 7, soovitakse BRRDga tagada neile kolmandate riikide süsteemidele samasuguse kohtlemine nagu ESMA poolt tunnustatud kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 44 lõike 2 punktis f on sätestatud, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast on välja jäetud teatavad lühiajalised kohustused „vastavalt direktiivile 98/26/EÜ [arvelduse lõplikkuse direktiiv] määratud süsteemide või süsteemi korraldajate või nendes osalejate ees, mis tulenevad sellises süsteemis osalemisest“.

BRRD artikli 44 lõike 2 punktis f sätestatud väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast ei kohaldata kolmandate riikide süsteemide suhtes olenemata sellest, kas liikmesriigid kohaldavad või ei kohalda arvelduse lõplikkuse direktiivi sätteid oma riigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kes osalevad vahetult nendes kolmandate riikide väärtpaberiarveldussüsteemides, nagu on sätestatud arvelduse lõplikkuse direktiiv põhjenduses 7, kuna neid ei ole vastavalt arvelduse lõplikkuse direktiivile määratud. Samuti ei kohaldata nende kolmandate riikide süsteemide suhtes erandeid BRRD artikli 69 lõike 4 punktis a, artikli 70 lõike 2 punktis a või artikli 71 lõike 3 punktis a osutatud õiguste kasutamisest.

57.   Küsimus (artikli 44 lõige 2)

Küsimus (artikli 44 lõige 2)

Artikli 108 lõikes 2 kasutatakse väljendit „tavalised tagamata kohustused“ üksnes kõrgema nõudeõiguse järgu eeliskohustustele viidates. Kas seda arvesse võttes tuleks väljendit „tavalised tagamata kohustused“ tõlgendada samamoodi, kui selline viide on tehtud artikli 44 lõike 2 punktis h – st kas „tavaliste tagamata kohustuste“ kohaldamisalast, millele on osutatud artikli 44 lõike 2 punktis h, tuleks kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud kohustused välja jätta?

Vastus

Vastus

Artikli 108 lõikes 2 kasutatud mõistet „tavalised tagamata nõuded“ ja artikli 44 lõike 2 punktis h kasutatud mõistet „tavalised tagamata kohustused“ tuleks tõlgendada järjepidevalt. Kuna artikli 108 lõikes 2 nõutakse sõnaselgelt, et selle tingimustele vastavad võlainstrumendid (st kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud võlainstrumendid) oleksid maksejõuetusmenetluses madalama nõudeõiguse järguga kui „tavalised tagamata nõuded“ (st kõrgema nõudeõiguse järgu kohustused), peaks mõiste „tavalised tagamata nõuded“ määratluse kohaselt välistama kõrgema nõudeõiguse järgu mitte-eelistatud võlainstrumendid.

58.   Küsimus (artikli 48 lõige 7)

Küsimus (artikli 48 lõige 7)

Kas on õige, et artikli 48 lõike 7 esimese lause kohaselt ei tohi krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olla instrumente, mis kuuluvad omavahendite kirjete või instrumentidega samasse nõudeõiguse järku?

Vastus

Vastus

Artikli 48 lõike 7 kohaselt peavad liikmesriigid muutma oma riigi maksejõuetusõigust tagamaks, et omavahendite kirjetest tulenevate nõuete nõudeõiguse järk on maksejõuetusmenetluses pärast mis tahes muid nõudeid, mis ei tulene omavahendite kirjetest. Pärast selle sätte ülevõtmist ei tohiks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olla võimalik hoida ühtegi kohustust, mis ei ole omavahendite kirje, kuid mis kuuluks artikli 48 lõikes 7 osutatud tavalist maksejõuetusmenetlust reguleeriva siseriikliku õiguse alusel omavahenditega samasse nõudeõiguse järku (kohustuslik lahendus).

59.   Küsimus (artikli 48 lõige 7)

Küsimus (artikli 48 lõige 7)

Milline on artikli 48 lõike 7 põhjendus? Selle sätte ülevõtmine näib olevat eriti keeruline, sest instrumendi nõudeõiguse järk maksejõuetusmenetluses võib muutuda, kui see ei kvalifitseeru enam omavahendite kirjeks.

Vastus

Vastus

Artikli 48 lõike 7 kohaselt peavad liikmesriigid muutma oma riigi maksejõuetusõigust tagamaks, et omavahendite kirjetest tulenevate nõuete nõudeõiguse järk on maksejõuetusmenetluses pärast mis tahes muid nõudeid, mis ei tulene omavahendite kirjetest. Selle sätte eesmärk oli tagada, et kui omavahendite kirjed hinnatakse alla või konverteeritakse ettevõtja jätkusuutmatuse korral kooskõlas artiklitega 59 ja 60 või artikliga 48, puuduvad muud kohustused, mis kuuluksid selliste kirjetega samasse või madalamasse nõudeõiguse järku. See vähendab suurel määral riski, et pädevate asutuste või kriisilahendusasutuste tegevus võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise tõttu vaidlustatakse.

Kui instrument ei ole enam kõlblik omavahendite kirje, tuleks liikmesriigi maksejõuetusõigusega tagada, et see ei või kuuluda samasse või madalamasse nõudeõiguse järku kui omavahendite kirjed.

F.   KÜSIMUSED SEOSES KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE LEPINGULISE TUNNUSTAMISEGA

KÜSIMUSED SEOSES KOHUSTUSTE JA NÕUDEÕIGUSTE TEISENDAMISE LEPINGULISE TUNNUSTAMISEGA

60.   Küsimus (artikli 55 lõige 3)

Küsimus (artikli 55 lõige 3)

Kas artikli 55 lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse õigusliku täitmisele pööratavuse ja tulemuslikkuse kohta võib õigusliku arvamuse anda väline või sisemine isik või mõlemad? Kas sisemistel ja välistel arvamustel on artikli 55 lõike 3 puhul sama väärtus? Kas see tuleks jätta asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu otsustada?

Vastus

Vastus

Tekst on selles suhtes neutraalne, seega oleks nii sisemine kui ka väline arvamus artikli 55 lõikega 3 kooskõlas.

61.   Küsimus (artikli 55 lõige 1)

Küsimus (artikli 55 lõige 1)

Artikli 55 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et kohustuste puhul, mis ei ole kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja jäetud ning mida reguleeritakse kolmanda riigi õigusega, peab asjaomane leping sisaldama klauslit, mille kohaselt vastaspool tunnistab, et kohustuse suhtes võib kohaldada allahindamise ja konverteerimise õigust, ning nõustub selliste õiguste kasutamisega. Sellist kohustust ei kohaldata, kui :

| a) | kolmanda riigi õigus või selle kolmanda riigiga sõlmitud siduv leping võimaldaks kriisilahendusasutusel kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust (artikli 55 lõike 1 viimane lõik); |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi õigus või selle kolmanda riigiga sõlmitud siduv leping võimaldaks kriisilahendusasutusel kasutada allahindamise ja konverteerimise õigust (artikli 55 lõike 1 viimane lõik);

| b) | kriisilahendusasutus otsustab seda kohustust mitte kohaldada krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue on võrdne artikli 45c lõike 2 punktis a määratletud kahjumi katmise summaga, tingimusel et artikli 55 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisalasse kuuluvaid kohustusi ei kasutata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks (artikli 55 lõike 1 teine lõik); |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusasutus otsustab seda kohustust mitte kohaldada krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue on võrdne artikli 45c lõike 2 punktis a määratletud kahjumi katmise summaga, tingimusel et artikli 55 lõike 1 esimese lõigu kohaldamisalasse kuuluvaid kohustusi ei kasutata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks (artikli 55 lõike 1 teine lõik);

| c) | klausli lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu (artikli 55 lõike 2 teine lõik). |
| --- | --- |

c)

klausli lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu (artikli 55 lõike 2 teine lõik).

Artikli 55 lõike 2 viimase lõigu kohaselt ei arvestata omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisel kohustusi, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei ole klauslit lisanud või mille puhul on teostamatuse tõttu tehtud erand.

Kas on õige võtta üle artikli 59 lõiked 1 ja 2 nii, et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks võiks endiselt kasutada kolmanda riigi õigusega reguleeritud kohustust, mis ei sisalda tunnustamisklauslit, kuna kolmas riik on sõlminud siduva lepingu või õiguslikult tunnustanud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise õigust?

Vastus

Vastus

Artikli 55 lõike 1 kolmanda lõiguga välistatakse lepingulise tunnustamisklausli lisamise kohustuse kohaldamine, kui kriisilahendusasutus jõuab järeldusele, et ta saab seoses asjaomaste kohustuste või instrumentidega kasutada oma allahindamise ja konverteerimise õigust vastavalt asjaomase kolmanda riigiga sõlmitud lepingule või selle kolmanda riigi õigusele.

Sellistel juhtudel ei ole krediidiasutus või investeerimisühing kohustatud klauslit lisama ning (erinevalt juhtudest, kui tuginetakse teostamatusele) nende kohustuste suhtes allahindamise ja konverteerimise õiguse kasutamine oleks tõhus. Seega, kui sellist klauslit ei lisata, ei too see kaasa artikli 55 lõike 2 viimases lõigus nimetatud tagajärgi, st nende kohustuste väljajätmist omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvestusest. Seetõttu võib neid kohustusi võtta omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisel arvesse.

62.   Küsimus (artikli 55 lõige 2)

Küsimus (artikli 55 lõige 2)

BRRD artikli 55 lõike 2 uue sätte tulemusena, millega jäetakse kohustused, mille puhul ei ole kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klauslit lisatud, nüüd sõnaselgelt omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvestusest välja, ei saa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude hulka arvata täiendavate esimese taseme omavahendite instrumente ega teise taseme omavahendite instrumentide, mille suhtes kohaldatakse CRRi artikli 494 lõigete 1 ja 2 kohaselt varasemalt kehtinud nõudeid. Kuidas saavad kriisilahendusasutused seda lünka ületada?

Vastus

Vastus

Artikkel 55 hõlmab omavahenditesse kuuluvaid instrumente alates BRRD I kohaldamise kuupäevast (1. jaanuar 2015). BRRD I artikli 45 lõikes 5 oli juba sätestatud, et kui kriisilahendusasutus ei ole veendunud, et kolmanda riigi õigusnormidega reguleeritud kohustuse allahindamise ja konverteerimise otsust täidetaks (võttes muu hulgas arvesse lepingulisi tingimusi või asjakohaseid rahvusvahelisi lepinguid), ei saa kõnealust kohustust omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmise arvutamisel arvesse võtta. Seetõttu ei ole selliste kohustuste väljaarvamine omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest, mille puhul ei ole lepingulist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tunnustamise klauslit lisatud (või mille puhul ei ole seda lisatud teostamatuse erandi tõttu), uus tava.

Konkreetselt omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul võib olla erinevus omavahendite nõuete täitmiseks kõlbliku summa ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kasutatava summa vahel, kuna BRRD norme kohaldatakse ainult omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude suhtes. Selleks et kõrvaldada omavahendite ja kõlblike kohustuste summa puudujäägid, mis võivad selle erinevuse tõttu omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisel tekkida, võiksid kriisilahendusasutused kasutada kooskõlas BRRD artikli 45m lõike 1 kolmanda lõiguga ära olemasolevaid õigusi, sealhulgas BRRD artikli 17 kohast õigust tegeleda kriisilahenduskõlblikkust pärssivate takistustega või need kõrvaldada või õigust kehtestada üleminekuperiood, mis lõpeb pärast 1. jaanuari 2024.

63.   Küsimus (artikli 55 lõige 7)

Küsimus (artikli 55 lõige 7)

Artikli 55 lõike 7 kohaselt peab kriisilahendusasutus, kui ta peab seda vajalikuks, täpsustama kohustuste kategooriad, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing või ettevõtja võib teha kindlaks, et artikli 55 lõikes 1 osutatud lepingulise tingimuse lisamine on õiguslikult või muul viisil teostamatu.

Kas seda võiks tõlgendada nii, et see viitab juhtumipõhisele hindamisele või konkreetset liiki ettevõtjatele (krediidiasutused, investeerimisühingud, muud BRRD alla kuuluvad ettevõtjad)?

Vastus

Vastus

Artikli 55 lõike 7 eesmärk on võimaldada kriisilahendusasutustel täpsustada tingimusi ja kriteeriume, et teha kindlaks kohustused, mille puhul võib artikli 55 lõikes 1 osutatud klausli lisamine olla teostamatu. Sellega seoses võttis seadusandja arvesse, et artikli 55 lõike 6 kohaselt vastu võetavas delegeeritud määruses saab kindlaks määrata üksnes teostamatuse tuvastamise üldtingimused ning see ei saa hõlmata kõiki erinevaid tegelikult tekkida võivaid juhtumeid. Selleks võimaldab BRRD kriisilahendusasutusel neid tingimusi täiendavalt täpsustada, tuginedes näiteks oma teadmistele teatava turu kohta.

Kõnealuses sättes ei täpsustata, kuidas need kategooriad tuleks kindlaks määrata, ja seega ei takista see näiteks eristamist ettevõtjate kategooriate alusel, tingimusel et sellega ei kaasne diskrimineerivat kohtlemist.

Mis puutub juhtumipõhise tuvastamise ettepanekusse, siis viitab see konkreetset ettevõtjat või võimalik, et konkreetse ettevõtja emiteeritud konkreetset kohustuste liiki puudutavale otsusele selle kohta, kas klausli lisamine on teostamatu või mitte. Sellisel juhul tähendaks juhtumipõhine hindamine siiski selle hindamise dubleerimist, mille kriisilahendusasutus peaks pärast ettevõtjalt artikli 55 lõike 2 kohase teate saamist nagunii tegema.

G.   KÜSIMUSED SEOSES KAPITALIINSTRUMENTIDE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE ALLAHINDAMISE VÕI KONVERTEERIMISEGA

KÜSIMUSED SEOSES KAPITALIINSTRUMENTIDE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE ALLAHINDAMISE VÕI KONVERTEERIMISEGA

64.   Küsimus (artikkel 59)

Küsimus (artikkel 59)

Kas BRRD artikli 59 lõikes 1 osutatud mõiste „kõlblikud kohustused“ viitab kõigile kõlblikele kohustustele või ainult sellistele kõlblikele kohustustele, mis vastavad BRRD artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud tingimustele, välja arvatud tingimus, mis on seotud kohustuste järelejäänud tähtajaga, nagu on sätestatud CRRi artikli 72c lõikes 1?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 59 lõike 1 esimeses lõigus osutatud väljendiga „kõlblikud kohustused“ soovitakse viidata üksnes sellistele kohustustele, mis on omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude täitmiseks kõlblikud, nagu on osutatud kõnealuse artikli lõikes 1a.

Selleks et piirata kõlblike kohustuste allahindamise või konverteerimise võimalust üksnes juhul, kui need on emiteerinud ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet, on BRRD artiklites 59 ja 60 kehtestatud asjakohane sõnastus, mis sisaldab väljendit „lõikes 1a osutatud kõlblikud kohustused“ (st sõltumatult kriisilahenduse meetmest ja kui need on emiteerinud ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet) või muud sarnast väljendit.

Seepärast saab kriisilahendussubjektide kohustusi, mis on omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmiseks kõlblikud, alla hinnata või konverteerida üksnes kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi abil (st kriisilahenduse meetme kontekstis).

BRRD artikli 59 kohaselt laiendati allahindamise või konverteerimise õigust jätkusuutmatuse korral kõlblikele kohustustele, et parandada ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegia rakendamist, võimaldades

| — | ettevõtjatel, kes ei ole kriisilahendussubjektid, täita omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet mitte ainult omavahendite instrumentidega, vaid ka omavahenditesse mittekuuluvate kõlblike instrumentidega ning |
| --- | --- |

—

ettevõtjatel, kes ei ole kriisilahendussubjektid, täita omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemist miinimumnõuet mitte ainult omavahendite instrumentidega, vaid ka omavahenditesse mittekuuluvate kõlblike instrumentidega ning

| — | kriisilahendusasutustel hinnata jätkusuutmatuse korral sellised instrumendid alla või need konverteerida, ilma et tegutseva tütarettevõtja suhtes algatataks kriisilahendus. |
| --- | --- |

—

kriisilahendusasutustel hinnata jätkusuutmatuse korral sellised instrumendid alla või need konverteerida, ilma et tegutseva tütarettevõtja suhtes algatataks kriisilahendus.

65.   Küsimus (artikli 45h lõige 1)

Küsimus (artikli 45h lõige 1)

Kas tütarettevõtjate poolt artikli 45h lõike 1 kolmanda lõigu alusel emiteeritud kohustused kuuluvad

| — | artikli 59 lõike 1a esimese lõigu kohaldamisalasse (st kohaldatakse allahindamise ja konverteerimise õigust); |
| --- | --- |

—

artikli 59 lõike 1a esimese lõigu kohaldamisalasse (st kohaldatakse allahindamise ja konverteerimise õigust);

| — | artikli 45b lõike 3 kohaldamisalasse (st võetakse arvesse asjaomase kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmise arvutamisel)? |
| --- | --- |

—

artikli 45b lõike 3 kohaldamisalasse (st võetakse arvesse asjaomase kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste välise miinimumnõude täitmise arvutamisel)?

Vastus

Vastus

Artikli 45h lõike 1 viimane lõik viitab võimalusele, et tütarettevõtja, kes emiteerib instrumente ettevõtjatele, kes ei kuulu samasse kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, täidab omavahendite ja kõlblike kohustuste sisemise miinimumnõude kooskõlas artikli 45f lõike 2 punktis a sätestatud tingimustega.

Artikli 45f lõike 2 punkti a alapunkt i hõlmab võimalust emiteerida kõlblikke kohustusi väljaspool kriisilahenduse konsolideerimisgruppi, kuid ainult tütarettevõtja olemasolevale aktsionärile ja tingimusel, et allahindamise või konverteerimise õiguse kohaldamine kooskõlas artiklitega 59–62 ei mõjuta kriisilahendussubjekti kontrolli tütarettevõtja üle.

Sellest tulenevalt ei ole instrumendid, mille tütarettevõtja on emiteerinud kriisilahenduse konsolideerimisgruppi mittekuuluvatele ettevõtjatele, kes ei ole selle tütarettevõtja vähemusaktsionärid, omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblikud, kuna need ei vasta artikli 45f lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud tingimusele. Seega ei või selliseid kohustusi jätkusuutmatuse korral kooskõlas artiklitega 59 ja 60 alla hinnata ega konverteerida.

Seepärast võib artikli 45h lõike 1 teise lõigu kohaselt väljaspool kriisilahenduse konsolideerimisgruppi emiteeritud instrumentidest emiteeriva tütarettevõtja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmisel arvesse võtta ainult neid, mis on emiteeritud olemasolevale aktsionärile ja mille olemasolev aktsionär on ostnud, tingimusel et kõik muud artikli 45f lõike 2 punkti a tingimused on täidetud. Muid instrumente, mille tütarettevõtja on emiteerinud väljaspool kriisilahenduse konsolideerimisgruppi ja võlausaldajatele, kes ei ole olemasolevad aktsionärid, võib alla hinnata või konverteerida üksnes kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise õiguse kohaldamise kaudu kriisilahenduse korral.

H.   KÜSIMUSED SEOSES TEATAVATE LEPINGULISTE TINGIMUSTE VÄLJAJÄTMISEGA VARAJASE SEKKUMISE JA KRIISILAHENDUSE KORRAL

KÜSIMUSED SEOSES TEATAVATE LEPINGULISTE TINGIMUSTE VÄLJAJÄTMISEGA VARAJASE SEKKUMISE JA KRIISILAHENDUSE KORRAL

66.   Küsimus (artikkel 68)

Küsimus (artikkel 68)

BRRD I artikli 68 lõikes 5 oli sätestatud, et „[a]rtikli 69, 70 või 71 kohane peatamine või piiramine ei tähenda käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist“.

BRRD artikli 68 lõikes 5 on praegu sätestatud, et „[a]rtikli 33a, 69, või 70 kohane peatamine või piiramine ei tähenda käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 ning artikli 71 lõike 1 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist“.

| — | BRRD I kohaselt ei andnud artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine teisele poolele õigust tugineda mittetäitmisklauslile. Kehtivas BRRDs ei nimetata artikli 71 kohast lepingu ülesütlemise peatamist enam õigusena, mida ei käsitata lepingulise kohustuse täitmata jätmisena. Kas see tähendab, et BRRD artikli 68 lõike 5 alusel võib artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine anda nüüd õiguse tugineda mittetäitmisklauslile? |
| --- | --- |

—

BRRD I kohaselt ei andnud artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine teisele poolele õigust tugineda mittetäitmisklauslile. Kehtivas BRRDs ei nimetata artikli 71 kohast lepingu ülesütlemise peatamist enam õigusena, mida ei käsitata lepingulise kohustuse täitmata jätmisena. Kas see tähendab, et BRRD artikli 68 lõike 5 alusel võib artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine anda nüüd õiguse tugineda mittetäitmisklauslile?

| — | BRRD artikli 68 lõikes 3 on sätestatud, et kriisiennetusmeede või kriisiohjemeede ei tohi iseenesest võimaldada tugineda mittetäitmisklauslile. Milline on seega artikli 68 lõike 5 sõnastuse „artikli 71 [...] kohaldamisel“ lisaväärtus võrreldes artikli 68 lõikega 3? |
| --- | --- |

—

BRRD artikli 68 lõikes 3 on sätestatud, et kriisiennetusmeede või kriisiohjemeede ei tohi iseenesest võimaldada tugineda mittetäitmisklauslile. Milline on seega artikli 68 lõike 5 sõnastuse „artikli 71 [...] kohaldamisel“ lisaväärtus võrreldes artikli 68 lõikega 3?

| — | BRRD I artikli 68 lõikes 5 viidati artiklile 71 tervikuna, samas kui kehtiva BRRD artikli 68 lõikes 5 viidatakse üksnes artikli 71 lõikele 1. Teisisõnu ei viidata enam artikli 71 lõikele 2. Artikli 71 lõiget 2 kohaldatakse kriisilahendusmenetluses oleva ettevõtja tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu suhtes. Kas see tähendab, et tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu poole lepingu ülesütlemise õiguse peatamist võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena? |
| --- | --- |

—

BRRD I artikli 68 lõikes 5 viidati artiklile 71 tervikuna, samas kui kehtiva BRRD artikli 68 lõikes 5 viidatakse üksnes artikli 71 lõikele 1. Teisisõnu ei viidata enam artikli 71 lõikele 2. Artikli 71 lõiget 2 kohaldatakse kriisilahendusmenetluses oleva ettevõtja tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu suhtes. Kas see tähendab, et tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu poole lepingu ülesütlemise õiguse peatamist võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena?

| — | BRRD I artikli 68 lõikes 5 oli sätestatud, et peatamine või piiramine ei tähenda kõnealuse artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist. Kehtivas BRRDs on viide lõikele 2 asendatud viitega lõikele 3. Teisisõnu ei viidata enam lõikele 2 (mis on seotud kolmanda riigi kriisilahendusmenetlusega). Kas see tähendab, et kolmanda riigi kriisilahendust võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena? |
| --- | --- |

—

BRRD I artikli 68 lõikes 5 oli sätestatud, et peatamine või piiramine ei tähenda kõnealuse artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel lepingulise kohustuse täitmata jätmist. Kehtivas BRRDs on viide lõikele 2 asendatud viitega lõikele 3. Teisisõnu ei viidata enam lõikele 2 (mis on seotud kolmanda riigi kriisilahendusmenetlusega). Kas see tähendab, et kolmanda riigi kriisilahendust võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena?

Vastus

Vastus

BRRD artikli 68 lõikes 3 on sätestatud põhimõte, et kriisiennetusmeedet või kriisiohjemeedet ei saa iseenesest pidada lepingu ülesütlemise või muude sarnaste meetmete võtmise põhjuseks. Seda siiski ainult tingimusel, et jätkatakse lepingust tulenevate kohustuste täitmist. BRRD artikli 68 lõike 5 eesmärk on tagada, et teatavaid meetmeid, mida kriisilahendusasutus saab kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes võtta ja mis sunnivad sellist krediidiasutust või investeerimisühingut jätma teatavad lepingust tulenevad kohustused täitmata (nt moratoorium), ei käsitataks kohustuste täitmata jätmisena BRRD artikli 68 lõike 3 tähenduses, sest vastasel juhul õigustaks see lepingu ülesütlemist.

BRRD I-ga lisati artikli 68 lõike 5 kohasesse meetmete loetellu ka lepingu ülesütlemise õiguse peatamine vastavalt artiklile 71. Artikliga 71 võimaldatakse eelkõige kriisilahendusasutusel peatada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoole õigus leping üles ütelda.

Direktiiviga (EL) 2019/879 muudeti BRRD artikli 68 lõiget 5 seetõttu, et lepingu ülesütlemise õiguse peatamist ei olnud põhjust lisada kõnealusesse meetmete rühma. BRRD artikli 68 lõike 5 säte on seotud kriisilahendusasutuse meetmetega, mis sunniksid krediidiasutust või investeerimisühingut jätma teatava kohustuse täitmata. BRRD artikkel 71 seevastu takistab krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolel lepingut üles ütelda. Selle õiguse kasutamine kriisilahendusasutuse poolt ei sunni krediidiasutust või investeerimisühingut jätma kohustust täitmata, mistõttu ei ole vaja selgitada, et seda ei käsitata kohustuste täitmata jätmisena BRRD artikli 68 tähenduses.

Seda arvesse võttes on järgnevalt esitatud vastused konkreetsetele küsimustele.

| — | Ei ole õige väita, et BRRD artikli 68 lõike 5 alusel võib artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine anda õiguse tugineda lõpetamisklauslile. Muudatuse ainus eesmärk on jätta välja viide lepingu ülesütlemise õiguse peatamise õiguse kasutamisele ühe asjaoluna, mis kujutaks endast kohustuste täitmata jätmist BRRD artikli 68 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

—

Ei ole õige väita, et BRRD artikli 68 lõike 5 alusel võib artikli 71 kohane lepingu ülesütlemise peatamine anda õiguse tugineda lõpetamisklauslile. Muudatuse ainus eesmärk on jätta välja viide lepingu ülesütlemise õiguse peatamise õiguse kasutamisele ühe asjaoluna, mis kujutaks endast kohustuste täitmata jätmist BRRD artikli 68 lõike 3 tähenduses.

| — | BRRD artikli 68 lõike 5 sõnastuse „artikli 71 [...] kohaldamisel“ lisaväärtus võrreldes BRRD artikli 68 lõikega 3 seisneb selles, et BRRD artikli 68 lõige 3 sisaldab üldist keeldu tugineda lepingu ülesütlemise põhjusena (põhiliselt) asjaolule, et krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusmenetluses. See säte ei mõjuta siiski poole õigust leping üles ütelda muudel põhjustel kui asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes on algatatud kriisilahendus. Seega annab BRRD artikkel 71 kriisilahendusasutusele täiendava õiguse – kuid üksnes piiratud ajaks – konkreetselt takistada olukorda, kus pool ütleb lepingu mis tahes põhjusel üles. Mõlemad sätted toimivad siiski ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab oma kohustust. BRRD sõnastuse eesmärk on tagada, et moratooriume või muid asjaomastes sätetes nimetatud õigusi ei käsitataks kohustuste täitmata jätmisena BRRD artikli 68 lõike 5 või artikli 71 tähenduses. |
| --- | --- |

—

BRRD artikli 68 lõike 5 sõnastuse „artikli 71 [...] kohaldamisel“ lisaväärtus võrreldes BRRD artikli 68 lõikega 3 seisneb selles, et BRRD artikli 68 lõige 3 sisaldab üldist keeldu tugineda lepingu ülesütlemise põhjusena (põhiliselt) asjaolule, et krediidiasutus või investeerimisühing on kriisilahendusmenetluses. See säte ei mõjuta siiski poole õigust leping üles ütelda muudel põhjustel kui asjaolu, et krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes on algatatud kriisilahendus. Seega annab BRRD artikkel 71 kriisilahendusasutusele täiendava õiguse – kuid üksnes piiratud ajaks – konkreetselt takistada olukorda, kus pool ütleb lepingu mis tahes põhjusel üles. Mõlemad sätted toimivad siiski ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab oma kohustust. BRRD sõnastuse eesmärk on tagada, et moratooriume või muid asjaomastes sätetes nimetatud õigusi ei käsitataks kohustuste täitmata jätmisena BRRD artikli 68 lõike 5 või artikli 71 tähenduses.

| — | BRRD artikli 71 lõikele 2 esitatud viite väljajätmine BRRD artikli 68 lõikes 5 ei tähenda, et tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu poole lepingu ülesütlemise õiguse peatamist võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena. BRRD artikli 68 lõikes 5 viidatakse nüüd üksnes artikli 71 lõikele 1 seetõttu, et asjakohane sõnastus kohustuste täitmata jätmise kohta sisaldub ainult selles lõikes. Kui kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja vastaspoole lepingu ülesütlemise õigus peatatakse, ei tohiks ka lepinguliste kohustuste täitmata jätmine õigustada kõnealuse lepingu ülesütlemist. |
| --- | --- |

—

BRRD artikli 71 lõikele 2 esitatud viite väljajätmine BRRD artikli 68 lõikes 5 ei tähenda, et tütarettevõtjaga sõlmitud lepingu poole lepingu ülesütlemise õiguse peatamist võib käsitada lepingulise kohustuse täitmata jätmisena. BRRD artikli 68 lõikes 5 viidatakse nüüd üksnes artikli 71 lõikele 1 seetõttu, et asjakohane sõnastus kohustuste täitmata jätmise kohta sisaldub ainult selles lõikes. Kui kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja vastaspoole lepingu ülesütlemise õigus peatatakse, ei tohiks ka lepinguliste kohustuste täitmata jätmine õigustada kõnealuse lepingu ülesütlemist.

| — | BRRD artikli 68 lõikes 2 ei ole sätestatud täiendavat keeldu seoses kolmandate riikide ametiasutuste õigustega. Selles on üksnes märgitud, et sellise asutuse meedet, kui seda tunnustatakse, käsitataks kriisiohjemeetme või kriisiennetusmeetmena. Sellisel juhul kohaldataks lepingu ülesütlemise õiguse välistamist vastavalt BRRD artikli 68 lõigetele 1 ja 3 (milles viidatakse konkreetselt kriisiohje- või kriisiennetusmeetmetele). Seetõttu on piisav ja asjakohane neile viidata. |
| --- | --- |

—

BRRD artikli 68 lõikes 2 ei ole sätestatud täiendavat keeldu seoses kolmandate riikide ametiasutuste õigustega. Selles on üksnes märgitud, et sellise asutuse meedet, kui seda tunnustatakse, käsitataks kriisiohjemeetme või kriisiennetusmeetmena. Sellisel juhul kohaldataks lepingu ülesütlemise õiguse välistamist vastavalt BRRD artikli 68 lõigetele 1 ja 3 (milles viidatakse konkreetselt kriisiohje- või kriisiennetusmeetmetele). Seetõttu on piisav ja asjakohane neile viidata.

I.   KÜSIMUSED SEOSES PEATAMISE ÕIGUSE LEPINGULISE TUNNUSTAMISEGA KRIISILAHENDUSES

KÜSIMUSED SEOSES PEATAMISE ÕIGUSE LEPINGULISE TUNNUSTAMISEGA KRIISILAHENDUSES

67.   Küsimus (artikkel 71a)

Küsimus (artikkel 71a)

Artikli 71a kohaldamisala piirdub finantslepingutega. Kas liikmesriigid võivad oma ülevõtmisõigusaktis laiendada artikli 71a kohaldamisala kõigile teistele lepingutele?

Vastus

Vastus

BRRD on minimaalselt ühtlustav direktiiv ning liikmesriikidel on õigus võtta vastu meetmeid, mis on direktiivis sätestatud meetmetest rangemad või täiendavad neid, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus BRRDga ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega (artikli 1 lõike 2 kohaselt).

Seetõttu on liikmesriikidel võimalik laiendada artikli 71a kohaldamisala kõigile lepingutele.

68.   Küsimus (artikli 71a lõige 3)

Küsimus (artikli 71a lõige 3)

Artikli 71a lõikes 3 määratakse kindlaks, millal tuleb artikli 71a lõiget 1 kohaldada, viidates kahele tingimusele. Kas need tingimused peaksid olema täidetud kumulatiivselt või alternatiivselt?

Vastus

Vastus

Need tingimused on kumulatiivsed.

Tingimuste eesmärk on hõlmata lepinguid, mis on alla kirjutatud või mida on muudetud pärast kõnealuse sätte jõustumist, tingimusel et need võimaldaksid kasutada ühte artiklites 33a, 69, 70 või 71 sätestatud õigustest või et nende suhtes kohaldataks artiklit 68 (kui nende suhtes kohaldatakse ühe liikmesriigi õigust).

Samal ajal tuleks artikli 71a lõike 3 punkti b sõnastust tõlgendada laialt, et säilitada selle otstarve ja põhjendus. Selles sättes viidatakse lepingutele, millega nähakse ette lepingu ülesütlemise õigus või tagatistest tulenevate õiguste maksmapaneku õigus, mille suhtes kohaldataks artiklites 33a, 68, 69, 70 ja 71 sätestatud õigusi. Lai tõlgendamine oleks artiklites 68, 70 ja 71 sätestatud õiguste toimimisega kokkusobiv, kuna need artiklid võimaldavad kriisilahendusasutusel peatada lepingu ülesütlemise õigust või tagatisest tuleneva õiguse maksmapaneku õigust, mis võidakse asjaomastes lepingutes ette näha. Seevastu artiklitega 33a ja 69 (st moratooriumiõigus) antakse kriisilahendusasutusele õigus peatada mis tahes lepingu kohased makse- või ülekandekohustused. Seega, kui esimest õiguste rühma kohaldatakse ainult lepingute suhtes, millele on lisatud lõpetamisklausel / tagatisest tuleneva õiguse maksmapaneku klausel, siis artikleid 33a ja 69 kohaldatakse kõikide lepingute suhtes, millega on ette nähtud makse- või ülekandekohustus.

Seetõttu tuleks artikli 71a lõike 3 punkti b esimest lauset tõlgendada laialt ja seda sätet tuleks kohaldada kõikide eespool osutatud lepingute suhtes.

J.   KÜSIMUSED SEOSES ARVELDUSE LÕPLIKKUSE DIREKTIIVIGA

KÜSIMUSED SEOSES ARVELDUSE LÕPLIKKUSE DIREKTIIVIGA

69.   Küsimus (artikli 2 lõike 1 punkt a)

Küsimus (artikli 2 lõike 1 punkt a)

Direktiivi (EL) 2019/879 artikli 2 lõike 1 punktiga a asendatakse arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 2 punkt f järgmisega: „f) „osaleja“ – krediidiasutus või investeerimisasutus, keskne vastaspool, arveldusagent, arvelduskoda, süsteemikorraldaja või määruse (EL) nr 648/2012 artikli 17 kohaselt tegevusloa saanud keskse vastaspoole kliiriv liige“. Kas see tähendab, et arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 2 punkti f kolmandas lõigus sätestatud võimalust enam ei ole? See võimalus näeb ette järgmist: „Liikmesriik võib otsustada, et käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse kaudset osalejat osalejana, kui see on põhjendatud süsteemiriski seisukohast. Olukorras, kus kaudset osalejat käsitatakse osalejana süsteemiriski tõttu, ei piira see selle osaleja vastutust, kelle kaudu kaudne osaleja annab süsteemile maksejuhiseid“.

Vastus

Vastus

Direktiivi (EL) 2019/879 põhjenduses 33 on märgitud:

| „(33) | Selleks et tagada ühtne arusaam eri õigusaktides kasutatud mõistetest, on asjakohane lisada direktiivi 98/26/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 648/2012 (11) sätestatud määratlused ja kontseptsioonid seoses „keskse vastaspoole“ ja „osalejaga““. |
| --- | --- |

„(33)

Arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 2 punkti f muudatuse eesmärk oli lisada arvelduse lõplikkuse direktiivi määruses (EL) nr 648/2012 kasutatud määratlused ja kontseptsioonid, nagu „keskne vastaspool“ või „kliiriv liige“, muutmata seejuures liikmesriikide olemasolevaid valikuvõimalusi. Kuigi arvelduse lõplikkuse direktiivi artikli 2 punkti f kolmanda lõigu tekst enam ei kehti, ei näi see kajastavat kaasnevas põhjenduses väljendatud seadusandja tahet.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/877, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 226).

10

(11)  Nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2162, mis käsitleb pandikirjade emiteerimist ja pandikirjade avalikku järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ ja 2014/59/EL (ELT L 328, 18.12.2019, lk 29).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43).

14

(15)  Komisjoni 23. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1450, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamise metoodika kriteeriumid (ELT L 237, 3.9.2016, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

16

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/36

---

Euro vahetuskurss (1)

28. september 2020

(2020/C 321/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1670 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,02 |
| DKK | Taani kroon | 7,4459 |
| GBP | Inglise nael | 0,90508 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5863 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0816 |
| ISK | Islandi kroon | 162,40 |
| NOK | Norra kroon | 11,0580 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,133 |
| HUF | Ungari forint | 364,12 |
| PLN | Poola zlott | 4,5502 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8743 |
| TRY | Türgi liir | 9,1073 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6513 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5620 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0443 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7791 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6028 |
| KRW | Korea vonn | 1 364,72 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,8905 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9510 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5500 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 388,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8728 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,612 |
| RUB | Vene rubla | 91,8152 |
| THB | Tai baat | 36,965 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,4552 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,9525 |
| INR | India ruupia | 86,0255 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1670

JPY

Jaapani jeen

123,02

DKK

Taani kroon

7,4459

GBP

Inglise nael

0,90508

SEK

Rootsi kroon

10,5863

CHF

Šveitsi frank

1,0816

ISK

Islandi kroon

162,40

NOK

Norra kroon

11,0580

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,133

HUF

Ungari forint

364,12

PLN

Poola zlott

4,5502

RON

Rumeenia leu

4,8743

TRY

Türgi liir

9,1073

AUD

Austraalia dollar

1,6513

CAD

Kanada dollar

1,5620

HKD

Hongkongi dollar

9,0443

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7791

SGD

Singapuri dollar

1,6028

KRW

Korea vonn

1 364,72

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,8905

CNY

Hiina jüaan

7,9510

HRK

Horvaatia kuna

7,5500

IDR

Indoneesia ruupia

17 388,30

MYR

Malaisia ringit

4,8728

PHP

Filipiini peeso

56,612

RUB

Vene rubla

91,8152

THB

Tai baat

36,965

BRL

Brasiilia reaal

6,4552

MXN

Mehhiko peeso

25,9525

INR

India ruupia

86,0255

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/37

---

Komisjoni ettepanekute tagasivõtmine

(2020/C 321/03)

Tagasi võetud ettepanekute nimekiri

| Dokument | Institutsioonidevaheline menetlus | Pealkiri |
| --- | --- | --- |
| Euroopa roheline kokkulepe |
| COM(2017) 826 final | 2017/0336 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) liikmesriikide struktuurireformide toetamise osas |
| COM(2017) 97 final | 2017/0043 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava |
| COM(2014) 265 final | 2014/0138 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega keelatakse triivvõrgupüük, muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 812/2004, (EÜ) nr 2187/2005 ja (EÜ) nr 1967/2006 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97 |
| COM(2012) 332 final | 2012/0162 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks |
| COM(2012) 413 final | 2012/0201 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks |
| COM(2012) 432 final | 2012/0208 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 seoses kalavarude kaitsega noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu |
| KOM(2011) 470 lõplik | 2011/0206 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Läänemere lõhevarude ja kõnealuste varude püügi mitmeaastane kava |
| KOM(2011) 479 lõplik | 2011/0218 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid |
| COM(2013) 892 final | 2013/0433 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist |
| COM(2013) 893 final | 2013/0434 (APP) | Ettepanek: nõukogu direktiiv kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise kohta |
| COM(2017) 648 final | 2017/0290 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel) |
| COM(2013) 20 final | 2013/0011 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel taotluste esitamist uute kannete lisamiseks ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni VIII või IX lisasse |
| COM(2018) 731 final | 2018/0379 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega |
| COM(2019) 494 final | 2019/0241 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 39. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega |
| KOM(2009) 585 lõplik | | Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsioon) osaliste 16. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli (SPA/BD protokoll) II ja III lisa |
| Digiajastule vastav Euroopa |
| COM(2017) 257 final | 2017/0087 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse tingimused ja kord, mille kohaselt võib komisjon paluda ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel esitada teavet siseturu ja sellega seotud valdkondade kohta |
| COM(2014) 28 final | 2014/0012 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 seoses maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamisega |
| COM(2013) 75 final | 2013/0048 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008 |
| Inimeste hüvanguks toimiv majandus |
| COM(2013) 342 final | 2013/0181 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta |
| COM(2013) 884 final | 2013/0432 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku kohta |
| Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine |
| KOM(2009) 65-2 lõplik | 2009/0019 (APP) | Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta |
| COM(2013) 243 final | 2013/0129 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht seoses Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) hääletamisele tulevate resolutsioonidega |
| COM(2015) 18 final | 2015/0011 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega (Horvaatia ELiga ühinemine) |
| COM(2015) 48 final | 2015/0027 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (uuesti sõnastatud) |
| JOIN(2016)37 final | 2016/0241 (NLE) | Ühisettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta |
| JOIN(2016) 38 | 2016/0243 (NLE) | Ühisettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta |
| COM(2017) 668 final | 2017/0301 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil võetav seisukoht seoses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomisega, kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetustega, sh puuvillasektorile antavate toetustega põllumajanduses, ekspordi piirangutega põllumajanduses, kalandustoetustega, teenuste osutamist reguleerivate siseriiklike õigusnormide ja VKEsid/kaubavahetust käsitlevate regulatiivsete meetmete läbipaistvusega |
| JOIN(2018)20 final | 2018/0269 (NLE) | Ühisettepanek: nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja lepingu ajutise kohaldamise kohta |
| COM(2019) 56 final | 2019/0028 (NLE) | Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 14. istungjärgul seoses OTIFi peasekretäri valimisega ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 |
| Uus hoog Euroopa demokraatiale |
| KOM(2011) 635 lõplik | 2011/0284 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta |
| COM(2013) 78 final | 2013/0049 (COD) | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijatele mõeldud toodete ohutust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ ja direktiiv 2001/95/EÜ |

Dokument

Institutsioonidevaheline menetlus

Pealkiri

Euroopa roheline kokkulepe

COM(2017) 826 final

2017/0336 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) liikmesriikide struktuurireformide toetamise osas

COM(2017) 97 final

2017/0043 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava

COM(2014) 265 final

2014/0138 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega keelatakse triivvõrgupüük, muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 812/2004, (EÜ) nr 2187/2005 ja (EÜ) nr 1967/2006 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97

COM(2012) 332 final

2012/0162 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

COM(2012) 413 final

2012/0201 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks

COM(2012) 432 final

2012/0208 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 seoses kalavarude kaitsega noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu

KOM(2011) 470 lõplik

2011/0206 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Läänemere lõhevarude ja kõnealuste varude püügi mitmeaastane kava

KOM(2011) 479 lõplik

2011/0218 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid

COM(2013) 892 final

2013/0433 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste liiki kuuluvate põllumajandusloomade kloonimist

COM(2013) 893 final

2013/0434 (APP)

Ettepanek: nõukogu direktiiv kloonloomadest saadud toidu turulelaskmise kohta

COM(2017) 648 final

2017/0290 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel)

COM(2013) 20 final

2013/0011 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel taotluste esitamist uute kannete lisamiseks ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni VIII või IX lisasse

COM(2018) 731 final

2018/0379 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 38. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega

COM(2019) 494 final

2019/0241 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa floora ja fauna ning nende kasvu- ja elupaikade kaitse konventsiooni alalise komitee 39. koosolekul seoses kõnealuse konventsiooni II ja III liite muudatustega

KOM(2009) 585 lõplik

Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa Ühenduse nimel Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsioon) osaliste 16. koosolekul vastu võetav seisukoht seoses ettepanekuga muuta kõnealuse konventsiooni Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli (SPA/BD protokoll) II ja III lisa

Digiajastule vastav Euroopa

COM(2017) 257 final

2017/0087 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse tingimused ja kord, mille kohaselt võib komisjon paluda ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel esitada teavet siseturu ja sellega seotud valdkondade kohta

COM(2014) 28 final

2014/0012 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 seoses maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamisega

COM(2013) 75 final

2013/0048 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008

Inimeste hüvanguks toimiv majandus

COM(2013) 342 final

2013/0181 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse jaoks vajaliku statistika esitamise ja kvaliteedi kohta

COM(2013) 884 final

2013/0432 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku kohta

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

KOM(2009) 65-2 lõplik

2009/0019 (APP)

Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

COM(2013) 243 final

2013/0129 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht seoses Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis (OIV) hääletamisele tulevate resolutsioonidega

COM(2015) 18 final

2015/0011 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP ühiskomitee töökorra muutmisega (Horvaatia ELiga ühinemine)

COM(2015) 48 final

2015/0027 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kaitset kolmanda riigi vastuvõetud õigusaktide eksterritoriaalse kohaldamise mõju ja nendel õigusaktidel põhinevate või neist tulenevate meetmete eest (uuesti sõnastatud)

JOIN(2016)37 final

2016/0241 (NLE)

Ühisettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

JOIN(2016) 38

2016/0243 (NLE)

Ühisettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

COM(2017) 668 final

2017/0301 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus, Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil võetav seisukoht seoses toiduga kindlustatuseks riigivaru loomisega, kaubandust moonutava mõjuga siseriiklike toetustega, sh puuvillasektorile antavate toetustega põllumajanduses, ekspordi piirangutega põllumajanduses, kalandustoetustega, teenuste osutamist reguleerivate siseriiklike õigusnormide ja VKEsid/kaubavahetust käsitlevate regulatiivsete meetmete läbipaistvusega

JOIN(2018)20 final

2018/0269 (NLE)

Ühisettepanek: nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Malaisia valitsuse vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja lepingu ajutise kohaldamise kohta

COM(2019) 56 final

2019/0028 (NLE)

Ettepanek: nõukogu otsus seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) üldkogu 14. istungjärgul seoses OTIFi peasekretäri valimisega ajavahemikuks 8. aprillist 2019 kuni 31. detsembrini 2021

Uus hoog Euroopa demokraatiale

KOM(2011) 635 lõplik

2011/0284 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa ühise müügiõiguse kohta

COM(2013) 78 final

2013/0049 (COD)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse tarbijatele mõeldud toodete ohutust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/357/EMÜ ja direktiiv 2001/95/EÜ

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/41

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 321/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Liberty House Group PTE Ltd. („Liberty“, Singapur), mis kuulub gruppi Liberty Group; |
| --- | --- |

—

Liberty House Group PTE Ltd. („Liberty“, Singapur), mis kuulub gruppi Liberty Group;

| — | France Rail Industry („FRI“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Greybull; |
| --- | --- |

—

France Rail Industry („FRI“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Greybull;

| — | Ascoval Saint-Saulve („Ascoval“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Greybull. |
| --- | --- |

—

Ascoval Saint-Saulve („Ascoval“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Greybull.

Liberty omandab ettevõtjate FRI ja Ascoval üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Liberty: kuulub rahvusvahelisse metalli- ja tööstusgruppi Liberty Group, mis on spetsialiseerunud toorainetele, metallide ringlussevõtule, terase-, alumiiniumi- ja inseneritoodete tootmisele; |
| --- | --- |

—

Liberty: kuulub rahvusvahelisse metalli- ja tööstusgruppi Liberty Group, mis on spetsialiseerunud toorainetele, metallide ringlussevõtule, terase-, alumiiniumi- ja inseneritoodete tootmisele;

| — | FRI: omab Prantsusmaal asuvat Hayange’i terasetehast, mis toodab rööpaid, mis on teatavad terasest valmistooted; |
| --- | --- |

—

FRI: omab Prantsusmaal asuvat Hayange’i terasetehast, mis toodab rööpaid, mis on teatavad terasest valmistooted;

| — | Ascoval: on Prantsusmaal asuv tehas, mis toodab terasest pooltooteid. |
| --- | --- |

—

Ascoval: on Prantsusmaal asuv tehas, mis toodab terasest pooltooteid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9917 – Liberty/Ascoval/Hayange

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/43

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9695 – LVMH/Tiffany)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 321/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton SE (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

—

LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton SE (Prantsusmaa);

| — | Tiffany & Co. (Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Tiffany & Co. (Ameerika Ühendriigid).

LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton SE omandab ettevõtja Tiffany & Co. üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton SE: 75 kaubamärgist koosnevasse portfelli kuuluvate luksuskaupade tootmine ja tarnimine kogu maailmas järgmistes valdkondades: i) veinid ja kanged alkohoolsed joogid, ii) moe- ja nahatooted, iii) parfüümid ja kosmeetika, iv) kellad ja väärisehted ning v) selektiivne jaemüük; |
| --- | --- |

—

LVMH Moët Hennessy Louis Vuitton SE: 75 kaubamärgist koosnevasse portfelli kuuluvate luksuskaupade tootmine ja tarnimine kogu maailmas järgmistes valdkondades: i) veinid ja kanged alkohoolsed joogid, ii) moe- ja nahatooted, iii) parfüümid ja kosmeetika, iv) kellad ja väärisehted ning v) selektiivne jaemüük;

| — | Tiffany & Co.: luksusehete ja nendega seotud toodete kavandamine, tootmine ja turustamine kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Tiffany & Co.: luksusehete ja nendega seotud toodete kavandamine, tootmine ja turustamine kogu maailmas.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9695 – LVMH/Tiffany

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/44

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum: M.9946 – MSI/Altice/Lightpath)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 321/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Morgan Stanley Infrastructure Inc. („MSI“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Morgan Stanley Infrastructure Inc. („MSI“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Altice USA, Inc. („Altice“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Altice USA, Inc. („Altice“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Lightpath Holdings, LLC („Lightpath“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Lightpath Holdings, LLC („Lightpath“, Ameerika Ühendriigid).

MSI ja Altice omandavad ettevõtja Lightpath üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Altice’il on praegu Lightpath’i üle ainukontroll.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MSI: on Morgan Stanley kaudne 100% tütarettevõtja. Morgan Stanley on finantsteenuste ettevõtja, mis osutab väga erinevaid investeerimispanganduse, väärtpaberi-, varahalduse ja väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid; |
| --- | --- |

—

MSI: on Morgan Stanley kaudne 100% tütarettevõtja. Morgan Stanley on finantsteenuste ettevõtja, mis osutab väga erinevaid investeerimispanganduse, väärtpaberi-, varahalduse ja väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid;

| — | Altice: osutab lairiba-, video-, mobiilside-, omandiõigusega kaitstud sisu ja reklaamiteenuseid ning ülikohalikke, riiklikke, rahvusvahelisi ja äriuudiseid rohkem kui 4,9 miljonile jae- ja ärikliendile 21 Ameerika Ühendriikide osariigis; |
| --- | --- |

—

Altice: osutab lairiba-, video-, mobiilside-, omandiõigusega kaitstud sisu ja reklaamiteenuseid ning ülikohalikke, riiklikke, rahvusvahelisi ja äriuudiseid rohkem kui 4,9 miljonile jae- ja ärikliendile 21 Ameerika Ühendriikide osariigis;

| — | Lightpath: osutab Ameerika Ühendriikide New Yorgi suurlinnapiirkonna äriturule järgmisi teenuseid: tipptasemel kiudoptilised, Ethernet’i ja andmetransprodivõrgud, IP-põhised virtuaalsed privaatvõrgud, internetiühendus, Managed Services, telefonisideteenused (sealhulgas SIP-Trunking ja VoIP). |
| --- | --- |

—

Lightpath: osutab Ameerika Ühendriikide New Yorgi suurlinnapiirkonna äriturule järgmisi teenuseid: tipptasemel kiudoptilised, Ethernet’i ja andmetransprodivõrgud, IP-põhised virtuaalsed privaatvõrgud, internetiühendus, Managed Services, telefonisideteenused (sealhulgas SIP-Trunking ja VoIP).

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9946 – MSI/Altice/Lightpath

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9929 – EDP/Viesgo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 321/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Energias de Portugal S.A. („EDP“, Portugal), |
| --- | --- |

—

Energias de Portugal S.A. („EDP“, Portugal),

| — | Viesgo Infraestructuras Energéticas, S.L. („Viesgo“, Hispaania). |
| --- | --- |

—

Viesgo Infraestructuras Energéticas, S.L. („Viesgo“, Hispaania).

EDP omandab Viesgo üle kaudse täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EDP: vertikaalselt integreeritud kommunaalettevõtja ning Portugali suurim elektritootja, -jaotaja ja -tarnija, kes tegutseb laialdaselt ka Hispaania elektrisektoris. EDP on esindatud kogu maailmas – neljas maailmajaos ja 19 riigis –, eriti aga Portugalis, Hispaanias, Brasiilias ja Ameerika Ühendriikides. Ta osaleb kogu elektri väärtusahelas ja ka gaasiturgudel; |
| --- | --- |

—

EDP: vertikaalselt integreeritud kommunaalettevõtja ning Portugali suurim elektritootja, -jaotaja ja -tarnija, kes tegutseb laialdaselt ka Hispaania elektrisektoris. EDP on esindatud kogu maailmas – neljas maailmajaos ja 19 riigis –, eriti aga Portugalis, Hispaanias, Brasiilias ja Ameerika Ühendriikides. Ta osaleb kogu elektri väärtusahelas ja ka gaasiturgudel;

| — | Viesgo: ettevõtja, kelle põhitegevus on taastuvatest energiaallikatest elektri tootmine Hispaanias ja Portugalis ning elektri jaotamine Hispaanias. Ta on praegu ettevõtja Macquarie Infrastructure and Real Assets Europe Ltd. („MIRAEL“, Ühendkuningriik) kontrolli all. |
| --- | --- |

—

Viesgo: ettevõtja, kelle põhitegevus on taastuvatest energiaallikatest elektri tootmine Hispaanias ja Portugalis ning elektri jaotamine Hispaanias. Ta on praegu ettevõtja Macquarie Infrastructure and Real Assets Europe Ltd. („MIRAEL“, Ühendkuningriik) kontrolli all.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9929 – EDP/Viesgo

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/46

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9965 – ECP ControlCo / First Sentier Investors / Terra-Gen Power Holdings II)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 321/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ECP ControlCo, LLC („ECP“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

ECP ControlCo, LLC („ECP“, Ameerika Ühendriigid),

| — | First Sentier Investors (US) Infrastructure GP LLC („FSI“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Mitsubishi UFJ Financial Group Inc („MUFG“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

First Sentier Investors (US) Infrastructure GP LLC („FSI“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Mitsubishi UFJ Financial Group Inc („MUFG“, Jaapan),

| — | Terra-Gen Power Holdings II, LLC („TG“, Ameerika Ühendriigid), mis on praegu ECP ainukontrolli all. |
| --- | --- |

—

Terra-Gen Power Holdings II, LLC („TG“, Ameerika Ühendriigid), mis on praegu ECP ainukontrolli all.

Ettevõtjad ECP ja FSI omandavad ettevõtja TG üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ECP: investeerimine börsivälistesse ettevõtjatesse, keskendudes investeeringutele Põhja-Ameerika olemasolevatesse ja uutesse energiataristuprojektidesse; |
| --- | --- |

—

ECP: investeerimine börsivälistesse ettevõtjatesse, keskendudes investeeringutele Põhja-Ameerika olemasolevatesse ja uutesse energiataristuprojektidesse;

| — | FSI: varahaldus selliste klientide nimel nagu institutsionaalsed investorid, pensionifondid, hulgimüüjad ja hulgimüügiplatvormid, finantsnõustajad ja nende kliendid; |
| --- | --- |

—

FSI: varahaldus selliste klientide nimel nagu institutsionaalsed investorid, pensionifondid, hulgimüüjad ja hulgimüügiplatvormid, finantsnõustajad ja nende kliendid;

| — | TG: taastuvenergia ja puhta energia varade omamine, käitamine ja arendamine. |
| --- | --- |

—

TG: taastuvenergia ja puhta energia varade omamine, käitamine ja arendamine.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9965 – ECP ControlCo / First Sentier Investors / Terra-Gen Power Holdings II

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 229-64301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/47

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 321/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„VAUCLUSE“

PGI-FR-A1209-AM01

Teate esitamise kuupäev: 2.7.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veini(de) kirjeldus

Punkti 3.3 „Toodete organoleptiliste omaduste hindamine“ täiendatakse veinide värviga, et kirjeldada täpsemalt eri tooteid.

Need täpsustused on tehtud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi 1. peatüki punktis 4.1 on vormiliselt ajakohastatud geograafilise piirkonna kirjeldust.

Täpsustatud on aastaarvu, millega on seotud geograafilised koodid, st departemangude kommuunide riiklikud registreeritud viitenumbrid, mida kasutatakse kommuunide loetlemisel seoses iga täiendava kohanimega. Tegemist on 2019. aasta geograafilise indeksiga. Mõne omavalitsuse nime on korrigeeritud, kuid sellega ei muudeta geograafilise piirkonna koosseisu.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi 1. peatüki punktis 5 on KGTga „Vaucluse“ veinide tootmiseks kindlaksmääratud viinamarjasortide hulka lisatud järgmised 16 sorti:

’Artaban N’, ’Assyrtiko B’, ’Cabernet blanc B’, ’Cabernet cortis N’, ’Floreal B’, ’Monarch N’, ’Muscaris B’, ’Nebbiolo N’, ’Pinotage N’, ’Prior N’, ’Soreli B’, ’Souvignier gris G’, ’Verdejo B’, ’Vidoc N’, ’Voltis B’, ’Xinomavro N’.

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ja nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide omadustele. Nende kasutamisega ei muudeta KGTga veinide omadusi.

Nende sortide lisamine lubatud viinamarjasortide hulka mõjutab koonddokumendi punkti „Viinamarjasaaduste kategooriad“.

4.   Seos geograafilise piirkonnaga

Veinide organoleptiline kirjeldus on lisatud tootespetsifikaadi punkti 7.2 „Toote eripära“ alla. Need muudatused on lisatud ka koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“ kohta, kus on kirjeldatud toote eripära.

Tootespetsifikaadi punkti 7.3 „Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos“ on täiendatud, et tuua paremini välja geograafiline päritoluside, mis toetub seosele veinide eripära ja geograafilise keskkonna omaduste vahel. Need täiendused on lisatud ka koonddokumendi osasse „Põhjuslik seos“, milles on kirjeldatud seost geograafilise piirkonnaga.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Vaucluse

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinide organoleptiline ja analüütiline kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Vaucluse“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete veinide puhul.

Punased veinid saadakse eri viinamarjasortide segust. Veinide südamiku moodustavad viinamarjasordid ’Grenache N’, ’Syrah N’, ’Merlot N’ ja ka ’Cabernet-Sauvignon N’, mille ühisnimetaja on mustade marjade, vürtside, nahksete nootide ja mõru šokolaadi, vaat et pipravarjundiga aroomid. Nende värvus ulatub rubiinpunasest lillaka varjundiga intensiivse granaatpunaseni.

Roosade veinide alussordid ’Grenache N’ ja ’Cinsault N’ annavad punaste marjade aroomi, veinid ise on tavaliselt kahvatu lõheroosa karva.

Valged veinid on sageli valmistatud sordi ’Chardonnay B’ baasil ning neid iseloomustavad erksus, mineraalsus, pärnaõie- või õunanoodid. Veinide värv on roheka varjundiga kahvatukollane või sädelev ja selge.

Kaitstud geograafilise tähisega „Vaucluse“ veinide tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9 %. Minimaalse ja maksimaalse üldalkoholisisalduse, üldhappesuse, lenduvate hapete ja vääveldioksiidi kogusisalduse väärtused on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 9 |
| Minimaalne üldhappesus: | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

120 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud geograafilise tähisega „Vaucluse“ veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veinide valmistamine toimub Vaucluse’i departemangu territooriumil.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – Arrufiat

Artaban N

Assyrtiko B

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – Vaccarèse

Béclan N – Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet Blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Cardinal Rg

Carignac N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N – Douce noire

Cot N – Malbec

Counoise N

Courbu B – Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Feunate N

Floreal B

Folignan

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros Vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l’El B – Loin de l’Oeil

Liliorila B

Listan B – Palomino

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato (väiksemarjaline valge)

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato (väiksemarjaline roosa)

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato (väiksemarjaline punane)

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nebbiolo N

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotage N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – Ploussard

Prior N

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripära

KGT-le „Vaucluse“ nime andnud Vaucluse’i departemang, mis asub Rhône’i jõe vasakul kaldal Rhône’i teljest lõuna pool, on ühenduses Kagu-Prantsusmaal asuva Provence-Alpes-Côte d’Azuri piirkonnaga. Vaucluse’i piiridepartemangud on läänes Gard, edelas Ardèche, põhjas Drôme, idas Alpes-de-Haute-Provence, vähesel määral Var, lõunas Bouches-du-Rhône.

Vaucluse’i departemangu halduspiirid on enamjaolt looduslikud: läänes Rhône’i jõgi (põhjapoolsest Bollène’i linnast Durance’iga liitumiseni lõunas), idas Calavoni jõgi, põhjas Toulourenci ja Aiguesi jõgi. Ülejäänud juhtudel on piirid lihtsalt maha märgitud või ajalooliselt väljakujunenud: nii on näiteks Valréasi kanton Vaucluse’i enklaav naaberdepartemangus Drôme.

Vaucluse’is torkab silma kontrast kahe loodusliku piirkonna vahel: siin on nii tasandikke kui ka neid ümbritsevaid mägialasid.

Umbes 45 % departemangu pindalast moodustavad tasandikud asuvad põhiliselt läänes. Kõige suurem neist on Comtat Venaissin, mis hõlmab suures plaanis Rhône’i alluviaaltasandikku, Orange’i tasandikke ja Durance’i alamoru alluviaaltasandikke. Sellele lisanduvad kõrvalharudena Durance’i alluviaaltasandikud (Cavaillonist Pont-de-Mirabeauni), Calavoni alamorg (Beaumettesist allavoolu) ning Aigues’i ja Ouvèze’i keskmised orud.

Departemangu põhja- ja kirdeosas asub mägisema ala kõrgeim tipp Mont-Ventoux (1 909 m), mis on osa lääne-idasuunalisest mäeharjade joonest. Selle härra lõunanõlva pikendavad Albioni ja Saint-Christoli platood (kõrgusega 600 – 1 200 m), mille lõunaservas on Vaucluse’i mäed kõrgeima tipuga 1 256 m. Lõunapoolseim reljeef on Apti vesistust lõuna poole jääv Luberoni mägi, mille kõrgeim tipp on 1 125 m.

Mägede ja tasandike kohtumispaigas on enamasti tasandikele tekkinud kaljureljeefid, mis rõhutavad topograafilisi eripärasid. Neist märkimisväärseim on Suzette’i massiiv, kus kõrgub Montmirail’ pitsiline mäeahelik keskmise kõrgusega 500 m.

Geoloogiliselt on siin peamiselt settelise päritoluga mullad, mis on tekkinud triiase perioodist kvaternaarini. Marginaalse erandina saab Luberonis välja tuua vulkaanilise päritoluga endogeense aluskivimi: lertsoliidi.

Departemangus on kaks selgelt eristatavat geoloogilist piirkonda: tasandikuline Rhône’i koridor ning ida pool reljeefne subalpiinne Provence, kus on Mont-Ventoux’ mägi, Lure’i mägi, Albioni ja Saint-Christoli platoo, Vaucluse’i mäed ja Luberoni massiiv. Rhône’i koridoris valitsevad mistraali tõttu head tuulised tingimused, mis on jahukaste ja hallituse jaoks väga ebasoodsad. Siin on ülekaalus varasemad ja hilisemad Rhône’i, Alam-Durance’i ja nende lisajõgede (Lez, Aigues, Ouvèze, Sorgues, Calavon) lammimullad. Subalpiinses piirkonnas on peamiselt väga sügav kiht lubjakivimeid, millest üks spetsiifiline faatsies – Orgoni lubjakivi – mängib suurt morfoloogilist, tektoonilist ja hüdrogeoloogilist rolli. Subalpiinne Provence kaitseb viinapuid veepuuduse eest ja pakub neile huvitavaid soojusamplituude.

Vaucluse’i departemangu mõjutab selle geograafilise asukoha tõttu kolm neljast Prantsusmaa põhiilmastikust: lõuna pool vahemereline, kirdeosas mägine (Vaucluse’i mäed ja Baronnies’ massiiv) ja loodes suhtelise tähtsusega poolkontinentaalne kliima. Siiski pehmendab selgelt domineeriv vahemereline kliima teisi mõjusid, tagades viinapuudele vajalikud viljakad tingimused.

Aasta keskmine päikesetundide arv on märkimisväärne. Sademed on aasta peale jagunenud ebaühtlaselt: rohkem sajab just sügisel ja talvel. Väga olulist rolli mängib ka külm ja kuiv põhjatuul mistraal, mille iilid ulatuvad regulaarselt kiiruseni 100 km/h. See kontsentreerib küpsevaid marju ja pakub terve vegetatiivse perioodi parimaid tingimusi seenhaiguste vastu võitlemiseks.

Toote eripära

21. sajandi algul deklareeriti KGTga „Vaucluse“ veinide tootmismahuks saagikoristusel u 200 000 hl, millest 40 000 kuni 45 000 hl oli võimalik markeerida ala tähisega „Principauté d’Orange“ ja 5 000 kuni 6 000 hl ala tähisega „Aigues“.

Departemangus olid veinitootjad endiselt keskendunud mustade viinamarjade kasvatamisele ja punaste veinide tootmisele. Seda fakti illustreerib hästi tootmismahu keskmine jaotus: 45–50 % punane, 30–35 % roosa ja 15–20 % valge vein.

KGTga veine toodetakse paljudest viinamarjasortidest ning seega on neil ka väga erinev aromaatsus:

| — | ’Cinsault N’, ’Clairette B’ ja ’Bourboulenc B’ on kõik aretatud Prantsusmaa vahemerelistes viinamarjaistandustes; |
| --- | --- |

—

’Cinsault N’, ’Clairette B’ ja ’Bourboulenc B’ on kõik aretatud Prantsusmaa vahemerelistes viinamarjaistandustes;

| — | ’Grenache B’ ja ’Grenache N’, ’Carignan N’ ja ’Mourvèdre N’ on Ibeeria päritolu; |
| --- | --- |

—

’Grenache B’ ja ’Grenache N’, ’Carignan N’ ja ’Mourvèdre N’ on Ibeeria päritolu;

| — | ’Syrah N’, ’Viognier B’ ning väiksemas mahus ’Roussanne B’ ja ’Marsanne B’ on pärit Dauphiné kandist; |
| --- | --- |

—

’Syrah N’, ’Viognier B’ ning väiksemas mahus ’Roussanne B’ ja ’Marsanne B’ on pärit Dauphiné kandist;

| — | ’Ugni B’ tõenäoline sünnikoht on Toscanas. |
| --- | --- |

—

’Ugni B’ tõenäoline sünnikoht on Toscanas.

Veinitootjad soovisid aga sordivalikut mitmekesistada ja see neil ka õnnestus: 80ndatel võeti juurde uued, enamasti maailmaturul tunnustatud sordid, nagu ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Merlot N’, ’Chardonnay B’, ’Sauvignon B’, aga ka ’Vermentino B’, ning hiljutised põnevate omadustega hübriidsordid, nagu ’Chasan B’, ’Marselan N’ ja ’Caladoc N’. Kui eesmärk ei ole toota puhast sordiveini, saavad punased viinamarjasordid, nagu ’Merlot N’ ja ’Cabernet-Sauvignon N’ toetada punaste veinide koostist ja struktuuri.

Roosade veinide puhul kasutatakse üha enam väga lühikest leotamist või lausa otsest pressimist, et saada aina kahvatuma värviga veini.

Samuti pakuvad tootjad mitmekesist sordiveini valikut, mis põhinevad sortidel ’Cabernet-Sauvignon N’, ’Merlot N’, ’Caladoc N’, ’Marselan N’, ’Chardonnay B’, ’Roussanne B’, ’Viognier B’.

Punaste veinide südamiku moodustavad viinamarjasordid ’Grenache N’, ’Syrah N’, ’Merlot N’ ja ka ’Cabernet-Sauvignon N’, mille ühisnimetaja on mustade marjade, vürtside, nahksete nootide ja mõru šokolaadi, vaat et pipravarjundiga aroomid.

Roosade veinide alussordid ’Grenache N’ ja ’Cinsault N’ annavad veinidele punaste marjade aroomi.

Valged veinid on sageli valmistatud ’Chardonnay B’ baasil ning neid iseloomustavad erksus, mineraalsus, pärnaõie- või õunanoodid.

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Enamiku Vaucluse’i külade elatusallikas on viinamarjad, kuna istandused asuvad nende maadel, mis on registreeritud kontrollitud päritolunimetuste või kaitstud geograafilise tähisega piirkondadena. Toetudes esivanemate oskusteabele, on veinitootjad osanud aegade jooksul ka oma tooteid mitmekesistada. Vaucluse’is on KGTga veinide tootmine väga tähtsal kohal ja kuna see on ülihästi arenenud turismipiirkond, on nende veinide järele ka kohalikul tasandil suur nõudlus. Departemangus toodetud KPNiga veinide hea nimi käib ühte jalga KGTga veinide aromaatse varieeruvuse mainega. Geograafilise tähisega veinide tootmise keskpunkt on Luberoni ja Ventoux’ päritolunimetustega piirkondades.

Viinamarjaistandustes on paraja soojuse ja parima drenaažiga mullad. Tänu sellele on siin võimalik toota kvaliteetviinamarju.

Viinapuudele sobib ka siinne erinevate ilmastikutingimuste koosmõju, mille tulemusel on veinidel tasakaalustatud struktuur ja märkimisväärne aroomiväljendus. Vahemereline kliima, mida iseloomustab tugev suvine päike ja hea valgus, aitab viinamarjadel küpseks saada ning aromaatsetel lähteainetel välja areneda. Mägede lähedus toob kaasa suure päeva- ja öötemperatuuri vahe, mistõttu arenevad viinamarja polüfenoolid aeglaselt ning tulemuseks on värsked puuviljased veinid. Kuivatav tuul tagab kaitse seenhaiguste vastu.

Veinide hea maine tunnistuseks võib tuua igal aastal piirkondlikelt ja üleriigilistelt konkurssidelt võidetud auhinnad. Nii saadi näiteks 2014. aastal üldiselt põllumajanduskonkursilt neli kuld- ja viis hõbemedalit. KGTga „Vaucluse“ veinid on tunnustatud nii riiklikul tasandil (Prantsuse veinigiidis „Guide Hachette des vins“ nimetati 2013. aastal 55 valitud veini, kaks lemmikut, üks kolmetärnivein, kaks kahetärniveini, 30 ühetärniveini) kui ka rahvusvaheliselt: veiniajakirjas „Wine Advocate Parker“ (neli 2007. aastakäigu Decanteri-väärilist veini) ning giidides Bettane ja Desseauve.

Geograafilise tähisega veinide tootmine on traditsioon, viinamarjakasvatajate oskusteave. Need tootjad tahavad pakkuda mitmekesist, kõikidele turunõudmistele vastavat valikut ja nad peavadki seda tegema.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega „Vaucluse“ veinide tarbeks viinamarjade töötlemise ning veinivalmistusega seotud erandit, hõlmab järgmisi geograafilisi naaberpiirkondi (Vaucluse’i departemang):

| — | põhjapiir Drôme’i departemanguga: Nyonsi ringkond, |
| --- | --- |

—

põhjapiir Drôme’i departemanguga: Nyonsi ringkond,

| — | idapiir Alpes de Haute Provence’i departemanguga: Forcalquier’ ringkond, |
| --- | --- |

—

idapiir Alpes de Haute Provence’i departemanguga: Forcalquier’ ringkond,

| — | idapiir Vari departemanguga: Brignolesi ringkond, |
| --- | --- |

—

idapiir Vari departemanguga: Brignolesi ringkond,

| — | lõunapiir Bouches du Rhône’i departemanguga: Arlesi ja Aix-en-Provence’i piirkonnad, |
| --- | --- |

—

lõunapiir Bouches du Rhône’i departemanguga: Arlesi ja Aix-en-Provence’i piirkonnad,

| — | läänepiir Gardi departemanguga: Nîmesi ringkond, |
| --- | --- |

—

läänepiir Gardi departemanguga: Nîmesi ringkond,

| — | loodepiir Ardèche’i departemanguga: Privas’ ringkond. |
| --- | --- |

—

loodepiir Ardèche’i departemanguga: Privas’ ringkond.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud geograafilisele tähisele „Vaucluse“ võib lisada järgmised märked:

| — | ühe või mitme viinamarjasordi nimetus, |
| --- | --- |

—

ühe või mitme viinamarjasordi nimetus,

| — | märked „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus), |
| --- | --- |

—

märked „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus),

| — | vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib lisada väiksemate geograafiliste üksuste nimed: „Aigues“, „Principauté d’Orange“. |
| --- | --- |

—

vastavalt tootespetsifikaadi sätetele võib lisada väiksemate geograafiliste üksuste nimed: „Aigues“, „Principauté d’Orange“.

Etiketil on Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, kui märge „kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse traditsioonilise märkega „Vin de pays“.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0d5e958c-4f3f-4467-a24c-e13d39073797

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 29.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/58

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 321/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„LIPTOVSKÉ DROBY“

ELi nr: PGI-SK-02370 – 31.10.2017

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Liptovské droby“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Slovakkia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Liptovské droby“ on traditsioonilistel meetoditel valmistatud ainulaadne vorstisort. Toote eripäraks on naturaalses sea- või veisesooles olev kõrnete ja vürtsidega kartulitäidis. „Liptovské droby“ on kiiresti riknev toode.

Toode on ümmarguse läbilõike ja kõvera silindri kujuga. Toote läbimõõt on 30–50 mm, pikkus 100–250 mm, kaal 100–300 g. Kui toode on soovitud pikkuseni täidetud, kinnitatakse selle ots puidust tikuga. Kest ümbritseb tihedalt õrna tekstuuriga täidist, mis on valmistatud riivitud kartulist, jahvatatud kõrnetest, sibulast ja vürtsidest. 1 kg toodet sisaldab kartuleid (75–85 %), kõrneid (8–10 %), searasva (5 %) ja soola (kuni 1,7 %).

Toode on pehme konsistentsiga. Selle pind on sile, kergelt niiske ja puhas. Pinnavärvus on helehall ja viilud hallikaskollased. Tootel on kartuli ja vürtside lõhn ja maitse.

Toodet „Liptovské droby“ müüakse keedetuna. Vahetult enne tarbimist kuumtöödeldakse toodet küpsetamise teel.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toor- ja koostisained:

| — | kartul; |
| --- | --- |

—

kartul;

| — | sea seljapekk (värske või külmutatud); |
| --- | --- |

—

sea seljapekk (värske või külmutatud);

| — | searasv; |
| --- | --- |

—

searasv;

| — | sibul; |
| --- | --- |

—

sibul;

| — | majoraan; |
| --- | --- |

—

majoraan;

| — | must pipar; |
| --- | --- |

—

must pipar;

| — | sool; |
| --- | --- |

—

sool;

| — | küüslauk; |
| --- | --- |

—

küüslauk;

| — | sea- või veisesooled; |
| --- | --- |

—

sea- või veisesooled;

| — | durumnisujahu. |
| --- | --- |

—

durumnisujahu.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess toimub eranditult määratletud geograafilises piirkonnas järgmiste etappidena:

| — | kestade leotamine ja pesemine 24 tundi enne kasutamist; |
| --- | --- |

—

kestade leotamine ja pesemine 24 tundi enne kasutamist;

| — | koorimata kartulite pesemine; |
| --- | --- |

—

koorimata kartulite pesemine;

| — | kartulite koorimine, puhastamine ja pesemine; |
| --- | --- |

—

kartulite koorimine, puhastamine ja pesemine;

| — | sibulaviilude praadimine searasvas; |
| --- | --- |

—

sibulaviilude praadimine searasvas;

| — | kartulid riivitakse peeneks; |
| --- | --- |

—

kartulid riivitakse peeneks;

| — | sea seljarasv tükeldatakse ja seejärel praetakse kõrnete saamiseks; |
| --- | --- |

—

sea seljarasv tükeldatakse ja seejärel praetakse kõrnete saamiseks;

| — | kõrned, praetud sibul ja küüslauk riivitakse peeneks; |
| --- | --- |

—

kõrned, praetud sibul ja küüslauk riivitakse peeneks;

| — | maitsestamine; |
| --- | --- |

—

maitsestamine;

| — | põhjalik segamine; |
| --- | --- |

—

põhjalik segamine;

| — | durumnisujahu lisamine, segamine; |
| --- | --- |

—

durumnisujahu lisamine, segamine;

| — | kestade täitmine vorstimassiga; |
| --- | --- |

—

kestade täitmine vorstimassiga;

| — | kestade kinnitamine; |
| --- | --- |

—

kestade kinnitamine;

| — | aeglane keetmine – toode „Liptovské droby“ pannakse vette, mille temperatuur on umbes 90 °C. Keedetakse aeglaselt, pidevalt segades, kuni „Liptovské droby“ tõuseb pinnale. Seejärel võetakse toode veest välja; |
| --- | --- |

—

aeglane keetmine – toode „Liptovské droby“ pannakse vette, mille temperatuur on umbes 90 °C. Keedetakse aeglaselt, pidevalt segades, kuni „Liptovské droby“ tõuseb pinnale. Seejärel võetakse toode veest välja;

| — | „Liptovské droby“ jahutamine. |
| --- | --- |

—

„Liptovské droby“ jahutamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Liptovi piirkond asub Slovakkia põhjaosas, Žilina maakonna kaguosas, Liptovi orus, mida ümbritsevad idas Kõrg-Tatra mäestik, lõunas Lääne-Tatra ja Choči mäed ning läänes Suur-Fatra mäestik. Geograafiliselt on Liptov kompaktne piirkond, mis koosneb Liptovský Mikuláši ja Ružomberoki ringkondadest.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkonna mullastiku- ja kliimatingimused ning ka selle traditsioonid ja ajalugu moodustavad kohalike tootjate oskusteabest ja toote mainest inspireeritud geograafilise nimetuse „Liptovské droby“ registreerimise taotlemise tausta.

Liptovi org on üks Slovakkia kõrgeimal asetsevaid orge. Selle põhi on täidetud tertsiaari kivimite, Kesk-Karpaatide paleogeeni setete, samuti Váhi jõe äärde ladestunud hilisema aleuriidiga, valdavalt kruusa ja liivaga. Liptovi pinnas on poolkõva ja kliima on külmem. Need tingimused ei soodusta teraviljakasvatust, kuid on sobivad kartuli jaoks. Liptovis hakati kartulit kasvatama umbes 1750. aastal. Kartulikasvatuse populariseerimisele aitas kaasa katastroofiline ikaldus aastatel 1771–1773. 19. sajandi alguses hakkas kartulikasvatus Slovakkia põhjapoolsetes osades hoogustuma.

Hiljem muutus kartul elanike toidulaual üheks peamiseks koostisosaks ja pälvis hüüdnime „meie teine leib“. Liptovi määratletud geograafiline piirkond on alati olnud Slovakkias oluline kartulikasvatuspiirkond, olles samal ajal loomakasvatuse – eelkõige seakasvatuse – osas isemajandav. Majanduslikel põhjustel oli Liptovi elanike jaoks oluline rupsi optimaalselt kasutada.

Liptovi elanikud olid harjunud elus püsimiseks tuginema kohalikele toiduallikatele, millest üheks on kartul. Kartuleid söödi põhitoidukorrana või koos mitmesuguste kõrvalroogadega.

Tootest „Liptovské droby“ sai populaarne delikatess kartulipudru, pelmeenide ja kartulitainast kookide kõrval. Toodet „Liptovské droby“ hakati valmistama riivitud toorest kartulist, mida oli mulla koostise, kliimatingimuste ja kasvatamise lihtsuse tõttu Liptovis kerge kasvatada.

Kartuli- ja loomakasvatust soodustavad looduslikud ning mullastiku- ja kliimatingimused kujundasid piirkonna üldilme ja iseloomu. Lisaks põllumajandustöödele tegelesid kohalikud elanikud lähteaine töötlemise ja müügiga.

Varaseim kirjalik viide sellele tootele – näide selle ajaloost ja traditsioonist – leiti 1944. aastast pärit Žela Inovecká koostatud raamatust „Slovenská ľudová kuchárka pre každý stôl“ („Slovakkia rahvustoidud igale lauale“), millest on tehtud mitu kordustrükki.

Tuntud etnograafi Iveta Zuskinová raamatus „Kuchyňa starých materí z Liptova“ („Liptovi vanaemade kodused road“), mille avaldas 2013. aastal Liptovský Hrádokis asuv Spoločnosť priateľov múzea liptovskej dediny (Liptovi Külamuuseumi Sõprade Selts), on kirjutatud järgmist: „Liptovi populaarne ja iseloomulik roog oli droby, mida valmistati eeskätt sügisese lambatapu ajal, kui oli käepärast rikkalikult sooli ja rasva. Samal ajal võeti üles ka värske kartul ...“.

Zuskinová teise raamatu „Liptov v ľudovej kultúre“ („Liptov rahvakultuuris“) – mille selts avaldas 2014. aastal – peatükis „Čo sa varievalo a jedávalo“ („Traditsiooniline toiduvalmistamine ja toit“) on järgmine teave: „Toote „Liptovské droby“ täidise valmistamiseks ja teatavate keedetud roogade paksendamiseks kasutati riivitud tooreid kartuleid; keedeti ka pelmeene“. Sama raamatu peatükis „Tradičné jedlá“ („Traditsiooniline toit“) selgitab Zuskinová: „sõna droby tähendab kartulivorste“.

Toote „Liptovské droby“ nimetus tuleneb Liptovi piirkonna nimest ning see piirkond on ajalooliselt seotud toote põhikoostisosaks oleva kartuli kasvatamise ja töötlemisega. Nimetuse teine pool on sõna droby, millega tähistatakse kohalikus murdes söödavat rupsi, eeskätt sooli. Sea- või veisesooles (droby = kest) olev ainulaadne kartulitäidis on kohalikus murdes tuntud kui „Liptovské droby“. See nimetus on alates 19. sajandi esimesest poolest olnud piirkonnas pidevalt kasutusel.

Toodet „Liptovské droby“ muudest samalaadsetest toodetest eristav tunnus on vorsti koostisosa asendamine kartuliga. Ehkki toote kuju sarnaneb vorsti omaga, on selle täidise põhikoostisosa kartul, mis moodustab 75–85 % toote kaalust. Kartulitäidise valmistamiseks lisatakse riivitud tooretele kartulitele järk-järgult kõik muud koostisosad; durumnisujahu lisatakse siduva ainena. See, kui palju durumnisujahu kasutatakse, sõltub kartulite veesisaldusest; õiget kogust suudavad hinnata üksnes kogenud valmistajad – tootelt ei tohi puududa iseloomulik kartulilõhn. Samamoodi läheb vaja kogemusi küpsetusaja hindamiseks, et vältida kesta lõhkemist ja täidise lekkimist, ning toote hilisemaks jahutamiseks. Toodet „Liptovské droby“ toodetakse üksnes kindlaksmääratud territooriumil. Toote „Liptovské droby“ tootmisprotsessi ei saa võrrelda millegi muuga, sest turul pole ühtegi muud toodet, mis kannaks nimetust droby või kasutaks geograafilist nimetust koos mõistega droby. Sellest võib vaid järeldada seda, et „Liptovské droby“ on eriline ja ainulaadne toode.

Kuna varem kasvatati kariloomi peamiselt müügiks või lihatoodete, eriti vorstide tootmiseks, soovis elanikkonna vaesem kiht valmistada sarnase välimusega toite. Vorstides sisalduv liha asendati kartulitega, mis oli kergemini kättesaadav täidis. Sarnaselt vorstidele maitsestati uut toodet sibula, küüslaugu, musta pipra, majoraani ja soolaga. Liha lõhn ja maitse asendati sea seljapeki ja searasvaga. Seejärel pandi see täidis kesta sisse, mis kinnitati puidust tikuga.

Kõige rohkem kasutatakse määratletud piirkonnast pärit kartuleid. Ent varude ammendumisel, eriti suvel, võib toodet valmistada ka muudest piirkondadest pärit koostisosadest. Suvisel turismihooajal suureneb nõudlus piirkondlike eriroogade järele. Kohapeal valmistatud toote „Liptovské droby“ tarbimine, mõnikord koos muude lihapõhiste piirkondlike eriroogadega, on külastajatele kulinaarne kogemus ning hoogustab märkimisväärselt piirkondlikku arengut.

Koostisosana kasutatud kartulite päritolu ei mõjuta toote omadusi. Need tulenevad hoopis tootmisviisist ja liha asemel kartulitäidise kasutamisest. Kuna Liptovi eelistatud põllukultuuriks oli kartul ja kartulitooted on piirkonnaga tihedalt seotud, sai toote „Liptovské droby“ eristavaks tunnuseks kartulitäidis.

Eelistatud koostisosa on kohapeal kasvanud kartul: „Kasutatakse ainult kohalikke koostisosi ja varasemast tuntud tootmismeetodeid“ (http://www.teraz.sk/import/agro-zaujem-o-tradicne-liptovske-dr/220506-clanok.html). Ainult erandjuhtudel (nt kehva saagi korral) võib kasutada muust geograafilisest piirkonnast pärit kartuleid.

Toote ja määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos seisneb nende inimeste leidlikkuses, kes suutsid lihavorsti täidise koostisosad asendada selles piirkonnas rikkalikult saadaoleva kartuliga ja valmistada täidiseid, mis sisaldavad kõigi koostisosade ja vürtside (peenelt riivitud kartulid, jahvatatud kõrned koos praetud sibula ja ürtidega, nt majoraaniga) tasakaalustatud segu.

Toodet „Liptovské droby“ valmistavate inimeste oskused arenesid põlvest põlve edasi antavate teadmiste ja kogemuste tulemusena, mis kajastub lõpptoote kvaliteedis. Toodet „Liptovské droby“ eristab teistest toodetest ainulaadne kartulitäidis.

Tootmisprotsessi keerukate etappidega (nt kartulitäidise valmistamine või kestade täitmine) tulevad toime üksnes kogenud isikud. Toore kartuli riivimine, täidise õige konsistentsi tagamine, kartulite ja durumnisujahu õige vahekorra (mis sõltub kartuli veesisaldusest) leidmine ning sellega seotud küpsetusaja hindamine ning toote järgnev jahutamine on ülesanded, mille puhul on ajaloolise arengu käigus omandatud õiged oskused ja kogemused hädavajalikud.

Toote „Liptovské droby“ ja määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos kajastub ka reisibüroode esitatud teabes. Veebisaidil https://www.exclusive-travel.cz/slovenska-republika/informace on rubriigis „GASTRONOMY“ (gastronoomia) järgmine teave: „Kuigi igal piirkonnal on oma eriroad, on kogu riigis populaarsed lambajuustuga kartulipelmeenid, millele on lisatud praetud peekonit ja mõnikord hapukoort. Muude traditsiooniliste delikatesside hulka kuuluvad bramborové šišky (kartulirullid), „Liptovské droby“...“.

Pikka aega on „Liptovské droby“ olnud Liptovi elanike lemmikdelikatess igasugustel erisündmustel, nagu laatadel ja pidustustel. Tänapäeval on see delikatess sama populaarne nagu varem. Liptovský Mikuláši linn korraldab igal aastal Švábkafesti festivali (Liptovi piirkonnas tähendab švábka kõnekeeles kartulit). Švábkafesti on Liptovi piirkonnas korraldatud mitu aastat, et elus hoida mitte ainult kartulikasvatuse, vaid ka kõigi kartulist valmistatud toodete, sh toote „Liptovské droby“ traditsiooni.

Kohalikke ja väliskülalisi meelitab ligi traditsiooniliste piirkondlike toodete (nt „Liptovské droby“) hea kvaliteet ja maine, mida ei levitata üksnes suusõnaliselt, vaid ka internetis ja muu meedia kaudu Slovakkias ja välismaal. Švábkafestil tehtud video (droby esitlus algab esimesest minutist):

https://www.visitliptov.sk/2017/09/14/fest-zemiakov-na-liptove/

Toote kvaliteeti ja suurepärast mainet tõendab toote reklaamimine restoranides traditsioonilise Slovakkia delikatessina või Liptovi piirkonna traditsioonilise eriroana ning selle pakkumine pulmapidudel.

Asjaolu, et toode „Liptovské droby“ on piirkonnaga lahutamatult seotud nõutud delikatess, tõendab Krajská organizácia cestovného ruchu ŽILINSKÝ TURISTICKÝ KRAJ (Žilina turismipiirkonna turismiamet) avaldatud väljaanne „Kuchyňa, zvyky a tradície našich predkov“ („Meie esivanemate köök, kombed ja traditsioonid“): „Maitsestatud kartulitäidisel põhinevad road (nt pelmeenid ja hapendatud tainast valmistatud koogid) on Liptovis jätkuvalt populaarsed. Samuti ei tohi me unustada toodet „Liptovské droby“, mis pole ainult kohalike elanike lemmikroog“.

http://www.zilinskazupa.sk/files/on-line-kniznica/kocr/kuchyna-zvyky-3.pdf

Toote heast mainest annab tunnistust ka selle kohalolek internetis, kus seda on esile tõstetud retseptides, tele- ja raadiosaadetes ning ajakirjandusartiklites, reisi- ja turismiveebisaitidel ning eri ürituste juures, nt Švábkafest ja Liptovi festival.

Radio Slovakia International (RSI) on alates 1993. aastast edastanud kuues võõrkeeles saateid Slovakkia kohta, kajastades mitmesuguseid teemasid ja üritusi. 13. oktoobril 2015 oli eetris tootele „Liptovské droby“ pühendatud hispaaniakeelne saade, kus räägiti järgmist: „Milan Velecký külastas Liptovit ja uuris inimestelt toote „Liptovské droby“ kohta. See on oivaline! (El redactor Milan Velecký visitó la región de Liptov y preguntó a la gente sobre los Liptovské droby. Es una exquisitez!)“.

https://esrsi.rtvs.sk/clanky/gastronomia/91062/liptovske-droby

Samuti tõendab toote head mainet see, et seda serveeritakse piirkondlikel pidustustel. Ajalehes „Relax“24. augustil 2017 avaldatud artiklis „Hrádocké hradné hry“ („Hrádoki lossi mängud“) on öeldud: „Hea toit kuulub lõbutsemise juurde. Liptovi köök põhineb piirkonnale iseloomulikel traditsioonilistel koostisosadel – nt kartulid ja lambapiim. Seetõttu on Liptovský Hrádokis alati olemas „Liptovské droby“ ...“.

http://www.dennikrelax.sk/Relax/Krasy-Slovenska/Hradocke-hradne-hry/

„Piirkondlikud toorained ja tooted on turismiga lahutamatult seotud. Ka Liptovil on oma iseloomulikud tooted. Meie eesmärk on tutvustada turistidele piirkondliku eripära abil oma identiteeti. On ohtralt asju, mida tasub külastamisel järele proovida. Lambapiimast valmistatud tooted, meie esmaklassilised liköörid või tõesti „Liptovské droby“, mille põhikoostisosa on kohalik kartul,“ ütles Liptovi piirkonna turismiameti juhataja Darina Bartková (http://www.teraz.sk/regiony/l-mikulas-svabkafest-ponukne-ochu/281215-clanok.html?mostViewedArticlesInSectionTab=2).

Lisaks kuulsale Pribylina vabaõhumuuseumile ning Ülem- ja Alam-Liptovi küladele (Štiavnička, Smrečany, Lisková, Bobrovec jt) võib toodet „Liptovské droby“ leida ka määratletud geograafilise piirkonna hotellides ja restoranides.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20Liptovske%20droby.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---