# Euroopa Liidu C 317/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 317 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik25. september 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 317

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik25. september 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 317/01 | Komisjoni arvamus, 23. september 2020, milles käsitletakse Rootsis asuva Ringhalsi tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 317/01

Komisjoni arvamus, 23. september 2020, milles käsitletakse Rootsis asuva Ringhalsi tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 317/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 317/03 | Menetluse algatamine (Juhtum M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 317/04 | Komisjoni teatis Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat | 5 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 317/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa) (
  1
  )

1

3

2020/C 317/03

Menetluse algatamine (Juhtum M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics) (
  1
  )

1

4

2020/C 317/04

Komisjoni teatis Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat

5

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 317/05 | Euro vahetuskurss — 24. september 2020 | 20 |
| | Kontrollikoda |
| 2020/C 317/06 | Eriaruanne nr 19/2020 Euroopa tööstuse digiteerimine: ambitsioonikas algatus, mille edu sõltub ELi, liikmesriikide valitsuste ja ettevõtete jätkuvast pühendumusest | 21 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 317/05

Euro vahetuskurss — 24. september 2020

20

Kontrollikoda

2020/C 317/06

Eriaruanne nr 19/2020 Euroopa tööstuse digiteerimine: ambitsioonikas algatus, mille edu sõltub ELi, liikmesriikide valitsuste ja ettevõtete jätkuvast pühendumusest

21

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 317/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| 2020/C 317/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business) (
  1
  ) | 24 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 317/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 25 |
| 2020/C 317/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 31 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 317/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

2020/C 317/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business) (
  1
  )

1

24

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 317/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

25

2020/C 317/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

23. september 2020,

milles käsitletakse Rootsis asuva Ringhalsi tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(2020/C 317/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

Euroopa Komisjon sai 7. aprillil 2020 Rootsi valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt esitatud üldandmed Ringhalsi tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta (2).

Komisjon palus 8. mail 2020 lisateavet ja Rootsi ametiasutused esitasid selle 3. juunil 2020. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Kaugus Ringhalsi tuumaelektrijaama asukohast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 50 km. |
| --- | --- |

1.

Kaugus Ringhalsi tuumaelektrijaama asukohast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 50 km.

| 2. | Põhiliste ohutusnormide direktiivis (3) sätestatud doosi piirmäärade alusel võib öelda, et teiste liikmesriikide elanikel ei ole tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist. |
| --- | --- |

2.

Põhiliste ohutusnormide direktiivis (3) sätestatud doosi piirmäärade alusel võib öelda, et teiste liikmesriikide elanikel ei ole tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.

| 3. | Enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ladustatakse tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ladustatakse tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Rootsis Ringhalsis asuva tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamiskava rakendamine ei põhjusta tavapärases olukorras ega ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase või õhu seisukohast, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivi sätteid.

Brüssel, 23. september 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kadri SIMSON

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon soovib juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9942 – Partners Group / Bridgepoint / Rovensa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 317/02)

21. septembril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9942 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9942 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/4

---

Menetluse algatamine

(Juhtum M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 317/03)

21. septembril 2020 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301),elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.9820 – Danfoss / Eaton Hydraulics):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/5

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat

(2020/C 317/04)

Sisukord

| Sissejuhatus | 6 |
| --- | --- |

| 1. | Kohaldamisala Ja Mõisted | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Kohaldamisala | 7 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesolevate Suuniste Kohaldamisalasse Kuuluvad Abimeetmed | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Abi, Millega Hüvitatakse Elektrihinna Suurenemist, Mis Johtub Eli Hksiga Seotud Kasvuhoonegaaside Heitkoguste Kulude (Kaudsed Heitkoguste Kulud) Kaasamisest | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Energiasektori Moderniseerimiseks Üleminekuperioodil Antav Abi Lubatud Heitkoguse Ühikute Võimaliku Tasuta Eraldamise Vormis | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Mõisted | 8 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Ühised Hindamispõhimõtted | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meetme Siseturuga Kokkusobivuse Hindamine Vastavalt Aluslepingu Artikli 107 Lõike 3 Punktile C | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Abi Ettevõtjatele Sektorites, Mille Puhul Leitakse, Et Esineb Tegelik Kasvuhoonegaaside Heite Ülekandumise Oht Märkimisväärsete Kaudsete Kulude Tõttu, Mille Põhjustab Konkreetselt Kasvuhoonegaaside Heitkogustega Seotud Kulude Ülekandumine Elektrihindadesse (Heitkoguste Kaudsete Kulude Hüvitamiseks Antav Abi) | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Elektritootmise Moderniseerimiseks Üleminekuperioodil Antav Abi Lubatud Heitkoguse Ühikute Võimaliku Tasuta Eraldamise Vormis | 12 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 4. | Hindamine | 14 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Energiaauditid Ja -Juhtimissüsteemid | 14 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Läbipaistvus | 14 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Aruandlus Ja Järelevalve | 15 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kohaldamisaeg Ja Läbivaatamine | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| I Lisa | 17 |
| --- | --- |

| II Lisa | 18 |
| --- | --- |

| III Lisa | 19 |
| --- | --- |

SISSEJUHATUS

| 1. | Selleks et riigiabi ei moonutaks konkurentsi siseturul ega mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust viisil, mis on vastuolus ühiste huvidega, on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 107 lõikes 1 sätestatud põhimõte, et riigiabi on keelatud, välja arvatud juhul, kui see kuulub aluslepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandite hulka või kui komisjon on kuulutanud selle aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Aluslepingu artiklites 42 ja 93, artikli 106 lõikes 2 ning artikli 108 lõigetes 2 ja 4 on sätestatud ka tingimused, mille korral riigiabi sobib siseturuga kokku või selle võib lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (1) loodi liidus kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“), et edendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist kulutõhusalt ja majanduslikult efektiivselt. Direktiivi 2003/87/EÜ muudeti 2018. aastal, (2) et täiustada ja pikendada ELi HKSi ajavahemikuks 2021–2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 11. detsembril 2019 avaldas komisjon Euroopa rohelist kokkulepet käsitleva teatise, (3) milles kirjeldatakse poliitikat, mis võimaldaks saavutada Euroopas kliimaneutraalsuse 2050. aastaks ning tegeleda muude keskkonnaprobleemidega. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks on vaja uuesti läbi mõelda poliitika, mis käsitleb puhta energiaga varustamist majanduses, sealhulgas tööstuses, tootmises ja tarbimises, suuremahulist taristut, transporti, toitu ja põllumajandust, ehitust, maksustamist ja sotsiaalhüvesid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Seni kuni paljud rahvusvahelised partnerid ei sea ELiga samaväärseid eesmärke, esineb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht kas seetõttu, et tootmine viiakse liidust üle teistesse riikidesse, kus heite vähendamise eesmärgid on madalamad, või seetõttu, et liidu tooted asendatakse rohkem CO2-heidet tekitava impordiga. Kui see oht realiseerub, siis üleilmne heide ei vähene ning see nurjab ELi ja selle tööstuse jõupingutused Pariisi kokkuleppe (4) üleilmsete kliimaeesmärkide saavutamiseks; kõnealune kokkulepe võeti vastu 12. detsembril 2015 pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Riigiabi kontrollimise põhieesmärk ELi HKSi rakendamisel on tagada, et abi positiivne mõju kaaluks üles konkurentsimoonutuste negatiivse mõju siseturul. Riigiabi peab olema vajalik ELi HKSi keskkonnaeesmärgi saavutamiseks (abi vajalikkus) ja piirduma miinimumiga, mis on vajalik nimetatud keskkonnakaitse eesmärgi saavutamiseks (abi proportsionaalsus), vältides põhjendamatuid konkurentsimoonutusi ja häirimata kaubandust siseturul. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käesolevates suunistes kehtestab komisjon tingimused, mille kohaselt ELi HKSi raames antavat riigiabi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. Pärast kõigi kliimaga seotud poliitikavahendite (eelkõige direktiivi 2003/87/EÜ) läbivaatamist ja võimalikku muutmist eesmärgiga saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendav vähendamine 2030. aastaks vastavalt kliimaeesmärgi kavale ja süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kehtestamise algatusele kontrollib komisjon, kas käesolevate suuniste läbivaatamine või kohandamine on vajalik, et tagada kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgiga ja aidata kaasa selle saavutamisele, austades samal ajal võrdsete võimaluste põhimõtet (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Käesolevates suunistes võetakse arvesse ka Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) eripära kooskõlas VKEde strateegiaga kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (6). |
| --- | --- |

8.

1.   KOHALDAMISALA JA MÕISTED

1.1.   Kohaldamisala

| 9. | Käesolevates suunistes esitatud põhimõtteid kohaldatakse üksnes direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 6 ja artiklis 10b sätestatud konkreetsete abimeetmete suhtes. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Abi ei tohi anda raskustes olevatele äriühingutele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste tähenduses (7). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hinnates abi ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, võtab komisjon arvesse tagasimaksmata abisummat (8). Praktikas hindab komisjon mõlema abimeetme kumulatiivset mõju ja võib peatada uute abisummade maksmise kuni seni täitmata tagasinõudekorralduse täitmiseni. |
| --- | --- |

11.

1.2.   Käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluvad abimeetmed

1.2.1.   Abi, millega hüvitatakse elektrihinna suurenemist, mis johtub ELi HKSiga seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kulude (kaudsed heitkoguste kulud) kaasamisest

| 12. | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 6 kohaselt peaksid liikmesriigid vastu võtma finantsmeetmed selliste sektorite või allsektorite toetamiseks, mille puhul esineb tegelik kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht märkimisväärsete kaudsete kulude tõttu, mille põhjustab konkreetselt kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulude ülekandumine elektrihindadesse, eeldusel et sellised finantsmeetmed on kooskõlas riigiabi eeskirjadega ega moonuta põhjendamatult konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

12.

1.2.2.   Energiasektori moderniseerimiseks üleminekuperioodil antav abi lubatud heitkoguse ühikute võimaliku tasuta eraldamise vormis

| 13. | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c kohaselt võivad liikmesriigid, kes täidavad teatavaid tingimusi, mis on seotud SKP tasemega elaniku kohta võrreldes liidu keskmisega, teha erandi direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 1 teises lõigus sätestatud põhimõttest, mille kohaselt elektrienergia tootmiseks lubatud heitkoguse ühikuid tasuta ei eraldata. Need liikmesriigid võivad üleminekuperioodil eraldada elektritootmiskäitistele lubatud heitkoguse ühikuid energiasektori moderniseerimiseks, mitmekesistamiseks ja säästvaks ümberkujundamiseks tasuta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nagu on juba kindlaks tehtud mitmes komisjoni otsuses, (9) kujutab lubatud heitkoguse ühikute üleminekuperioodil energiasektorile tasuta eraldamine endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest liikmesriigid loobuvad lubatud heitkoguse ühikuid tasuta eraldades tulust ja annavad valikulise eelise energiasektori ettevõtjatele. Need ettevõtjad võivad konkureerida teiste liikmesriikide energiavaldkonna ettevõtjatega ning seepärast võib see moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust siseturul. |
| --- | --- |

14.

1.3.   Mõisted

| 15. | Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:






  1) | „abi“ – meede, mis vastab kõikidele aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

15.

1)

„abi“ – meede, mis vastab kõikidele aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| 2) | „abi andmise periood“ – üks või mitu aastat ajavahemikus 2021–2030. Kui liikmesriik soovib anda abi lühema perioodi vältel, peaks ta võtma aluseks abisaajate majandusaasta ning andma abi aastapõhiselt; |
| --- | --- |

2)

„abi andmise periood“ – üks või mitu aastat ajavahemikus 2021–2030. Kui liikmesriik soovib anda abi lühema perioodi vältel, peaks ta võtma aluseks abisaajate majandusaasta ning andma abi aastapõhiselt;

| 3) | „kasvuhoonegaaside heite ülekandumine“ – kasvuhoonegaaside heitkoguste võimalik suurenemine maailmas juhul, kui äriühingud viiksid oma tootmise liidust välja, sest nad ei saa ELi HKSist tulenevat kulude suurenemist kanda üle oma klientidele, ilma et nad kaotaksid olulise osa oma turust; |
| --- | --- |

3)

„kasvuhoonegaaside heite ülekandumine“ – kasvuhoonegaaside heitkoguste võimalik suurenemine maailmas juhul, kui äriühingud viiksid oma tootmise liidust välja, sest nad ei saa ELi HKSist tulenevat kulude suurenemist kanda üle oma klientidele, ilma et nad kaotaksid olulise osa oma turust;

| 4) | „abi ülemmäär“ – abisumma kokku väljendatuna protsentides abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

4)

„abi ülemmäär“ – abisumma kokku väljendatuna protsentides abikõlblikest kuludest;

| 5) | „isetootmine“ – elektritootmine käitises, mis ei kvalifitseeru „elektritootjaks“ direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punkti u tähenduses; |
| --- | --- |

5)

„isetootmine“ – elektritootmine käitises, mis ei kvalifitseeru „elektritootjaks“ direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punkti u tähenduses;

| 6) | „abisaaja“ – abi saav ettevõtja; |
| --- | --- |

6)

„abisaaja“ – abi saav ettevõtja;

| 7) | „lubatud heitkoguse ühik“ (LHÜ) – kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguste paiskamise lubatud heitkoguse ühik, mida on võimalik üle anda; |
| --- | --- |

7)

„lubatud heitkoguse ühik“ (LHÜ) – kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguste paiskamise lubatud heitkoguse ühik, mida on võimalik üle anda;

| 8) | „kogulisandväärtus“ – kogulisandväärtus tegurikuludes, mis on kogulisandväärtus turuhindades, millest on maha arvatud mis tahes kaudsed maksud ja toetused; |
| --- | --- |

8)

„kogulisandväärtus“ – kogulisandväärtus tegurikuludes, mis on kogulisandväärtus turuhindades, millest on maha arvatud mis tahes kaudsed maksud ja toetused;

| 9) | „LHÜ forvardhind“ (eurodes) – LHÜde üheaastaste forvardlepingute päevahindade (müügipakkumise sulgemishind) aritmeetiline keskmine, ülekandmisega selle aasta detsembris, millal abi antakse, võttes aluseks hinnad konkreetsel LHÜde enampakkumisplatvormil abi andmisele eelnenud aastal ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini; (10) |
| --- | --- |

9)

„LHÜ forvardhind“ (eurodes) – LHÜde üheaastaste forvardlepingute päevahindade (müügipakkumise sulgemishind) aritmeetiline keskmine, ülekandmisega selle aasta detsembris, millal abi antakse, võttes aluseks hinnad konkreetsel LHÜde enampakkumisplatvormil abi andmisele eelnenud aastal ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini; (10)

| 10) | „CO2-heite koefitsient“ (tonni CO2/MWh) – eri geograafilistes piirkondades fossiilkütustest toodetud elektri CO2-mahukuse kaalutud keskmine. Kaal näitab fossiilkütuste osakaalu konkreetse geograafilise piirkonna elektritootmise struktuuris. CO2-heite koefitsient saadakse elektritööstuse CO2-ekvivalendi heite jagamisel fossiilkütustel põhineva elektrienergia kogutoodanguga (TWh). Käesolevates suunistes (11) on piirkonnad määratletud geograafiliste aladena, a) mis koosnevad omavahel elektribörside kaudu liidetud allturgudest või b) mille piires ei ole täheldatud ülekoormust, ja mõlemal juhul on hinnakõikumine eurodes (võttes aluseks EKP päevased vahetuskursid) kõnealustes piirkondades päev-ette tunnipõhistes elektribörsihindades maksimaalselt 1 % märkimisväärsest osast kõikidest tundidest aastas. Selline piirkondlik eristamine peegeldab fossiilkütustel põhinevate elektrijaamade osatähtsust lõpphinnas, mis määratakse kindlaks hulgiturul, ja nende rolli marginaalsete elektrijaamadena tõhususe pingereas. Üksnes asjaolu, et kaks liikmesriiki kauplevad omavahel elektriga, ei tähenda automaatselt, et nad moodustavad riigiülese piirkonna. Kuna riigi piirkondlikul tasandil ei ole asjakohaseid andmeid, hõlmavad geograafilised piirkonnad ühte või mitut liikmesriigi territooriumi tervikuna. Selle alusel on võimalik identifitseerida järgmised geograafilised piirkonnad: Aadria mere piirkonna riigid (Horvaatia ja Sloveenia), Põhjamaad (Rootsi ja Soome), Balti riigid (Leedu, Läti ja Eesti), Lääne-Euroopa keskosa (Austria, Saksamaa ja Luksemburg), Ibeeria (Portugal ja Hispaania), Tšehhi ja Slovakkia (Tšehhi ja Slovakkia) ning kõik teised liikmesriigid eraldi. Vastavad maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid, mida kohaldatakse maksimumväärtustena, kui teavitav liikmesriik ei ole koostanud turupõhise CO2-heite koefitsiendi hinnangut vastavalt punktile (11) allpool, on loetletud III lisas. Selleks et tagada elektrienergiaallikate võrdne kohtlemine ja vältida kuritarvitamist, kasutatakse kõigi elektrienergiatarne allikate puhul (isetootmine, elektrivarustuslepingud või võrgutarne) ja kõigi abisaajate puhul asjaomases liikmesriigis sama CO2-heite koefitsienti; |
| --- | --- |

10)

„CO2-heite koefitsient“ (tonni CO2/MWh) – eri geograafilistes piirkondades fossiilkütustest toodetud elektri CO2-mahukuse kaalutud keskmine. Kaal näitab fossiilkütuste osakaalu konkreetse geograafilise piirkonna elektritootmise struktuuris. CO2-heite koefitsient saadakse elektritööstuse CO2-ekvivalendi heite jagamisel fossiilkütustel põhineva elektrienergia kogutoodanguga (TWh). Käesolevates suunistes (11) on piirkonnad määratletud geograafiliste aladena, a) mis koosnevad omavahel elektribörside kaudu liidetud allturgudest või b) mille piires ei ole täheldatud ülekoormust, ja mõlemal juhul on hinnakõikumine eurodes (võttes aluseks EKP päevased vahetuskursid) kõnealustes piirkondades päev-ette tunnipõhistes elektribörsihindades maksimaalselt 1 % märkimisväärsest osast kõikidest tundidest aastas. Selline piirkondlik eristamine peegeldab fossiilkütustel põhinevate elektrijaamade osatähtsust lõpphinnas, mis määratakse kindlaks hulgiturul, ja nende rolli marginaalsete elektrijaamadena tõhususe pingereas. Üksnes asjaolu, et kaks liikmesriiki kauplevad omavahel elektriga, ei tähenda automaatselt, et nad moodustavad riigiülese piirkonna. Kuna riigi piirkondlikul tasandil ei ole asjakohaseid andmeid, hõlmavad geograafilised piirkonnad ühte või mitut liikmesriigi territooriumi tervikuna. Selle alusel on võimalik identifitseerida järgmised geograafilised piirkonnad: Aadria mere piirkonna riigid (Horvaatia ja Sloveenia), Põhjamaad (Rootsi ja Soome), Balti riigid (Leedu, Läti ja Eesti), Lääne-Euroopa keskosa (Austria, Saksamaa ja Luksemburg), Ibeeria (Portugal ja Hispaania), Tšehhi ja Slovakkia (Tšehhi ja Slovakkia) ning kõik teised liikmesriigid eraldi. Vastavad maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid, mida kohaldatakse maksimumväärtustena, kui teavitav liikmesriik ei ole koostanud turupõhise CO2-heite koefitsiendi hinnangut vastavalt punktile (11) allpool, on loetletud III lisas. Selleks et tagada elektrienergiaallikate võrdne kohtlemine ja vältida kuritarvitamist, kasutatakse kõigi elektrienergiatarne allikate puhul (isetootmine, elektrivarustuslepingud või võrgutarne) ja kõigi abisaajate puhul asjaomases liikmesriigis sama CO2-heite koefitsienti;

| 11) | „turupõhine CO2-heite koefitsient“ (tonni CO2/MWh) – liikmesriigid, kes kavatsevad anda kaudsete kulude hüvitist, võivad asjaomasest süsteemist teatamise osana taotleda, et kohaldatav CO2-heite koefitsient määrataks kindlaks elektrituru tegelikku marginaali määrava tehnoloogia CO2-sisalduse uuringu põhjal. Turupõhisest CO2-heite koefitsiendist teatamisel tuleb näidata säilitatud turupõhise CO2-heite koefitsiendi asjakohasust, tuginedes hinnakujundamist simuleerivale elektrisüsteemi mudelile ja marginaali määrava tehnoloogia vaatlusandmetele kogu aasta t – 1 kohta (sealhulgas tunnid, kui marginaali määras import). See aruanne tuleb esitada riigi reguleerivale asutusele heakskiitmiseks ja edastada komisjonile, kui viimasele teatatakse riigiabimeetmest vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3. Komisjon hindab uuringu ja sellest tuleneva turupõhise CO2-heite koefitsiendi asjakohasust osana aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja käesolevate suuniste kohasest siseturuga kokkusobivuse analüüsist; |
| --- | --- |

11)

„turupõhine CO2-heite koefitsient“ (tonni CO2/MWh) – liikmesriigid, kes kavatsevad anda kaudsete kulude hüvitist, võivad asjaomasest süsteemist teatamise osana taotleda, et kohaldatav CO2-heite koefitsient määrataks kindlaks elektrituru tegelikku marginaali määrava tehnoloogia CO2-sisalduse uuringu põhjal. Turupõhisest CO2-heite koefitsiendist teatamisel tuleb näidata säilitatud turupõhise CO2-heite koefitsiendi asjakohasust, tuginedes hinnakujundamist simuleerivale elektrisüsteemi mudelile ja marginaali määrava tehnoloogia vaatlusandmetele kogu aasta t – 1 kohta (sealhulgas tunnid, kui marginaali määras import). See aruanne tuleb esitada riigi reguleerivale asutusele heakskiitmiseks ja edastada komisjonile, kui viimasele teatatakse riigiabimeetmest vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3. Komisjon hindab uuringu ja sellest tuleneva turupõhise CO2-heite koefitsiendi asjakohasust osana aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja käesolevate suuniste kohasest siseturuga kokkusobivuse analüüsist;

| 12) | „tegelik toodang“ (tonnides aasta kohta) – käitise tegelik toodang aastal t, mis määratakse tagantjärele kindlaks aastal t + 1; |
| --- | --- |

12)

„tegelik toodang“ (tonnides aasta kohta) – käitise tegelik toodang aastal t, mis määratakse tagantjärele kindlaks aastal t + 1;

| 13) | „tegelik elektritarbimine“ (MWh) – tegelik elektritarbimine käitises (sealhulgas elektritarbimine abikõlblike allhanketoodete tootmiseks) aastal t, mis määratakse tagantjärele kindlaks aastal t + 1; |
| --- | --- |

13)

„tegelik elektritarbimine“ (MWh) – tegelik elektritarbimine käitises (sealhulgas elektritarbimine abikõlblike allhanketoodete tootmiseks) aastal t, mis määratakse tagantjärele kindlaks aastal t + 1;

| 14) | „elektritarbimise tõhususe võrdlusalus“ (MWh toodetud tonni kohta ja määratletud PRODCOM 8 tasandil) (12) – tootepõhine elektritarbimine toodetud tonni kohta, mis on saavutatud kõige energiatõhusama tootmismeetodiga konkreetse toote puhul. Elektritarbimise tõhususe võrdlusaluse ajakohastamine peab olema kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikega 2. Nende abikõlblike sektorite alla kuuluvate toodete elektritarbimise tõhususe võrdlusalus, mille kohta on kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus kehtestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/331 (13) I lisa 2. jaotises, arvutatakse sama süsteemi piires, võttes abisumma määramisel arvesse üksnes elektri osakaalu. Vastavad elektritarbimise võrdlusalused abikõlblikesse sektoritesse kuuluvate toodete puhul on loetletud käesolevate suuniste II lisas; |
| --- | --- |

14)

„elektritarbimise tõhususe võrdlusalus“ (MWh toodetud tonni kohta ja määratletud PRODCOM 8 tasandil) (12) – tootepõhine elektritarbimine toodetud tonni kohta, mis on saavutatud kõige energiatõhusama tootmismeetodiga konkreetse toote puhul. Elektritarbimise tõhususe võrdlusaluse ajakohastamine peab olema kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikega 2. Nende abikõlblike sektorite alla kuuluvate toodete elektritarbimise tõhususe võrdlusalus, mille kohta on kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus kehtestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/331 (13) I lisa 2. jaotises, arvutatakse sama süsteemi piires, võttes abisumma määramisel arvesse üksnes elektri osakaalu. Vastavad elektritarbimise võrdlusalused abikõlblikesse sektoritesse kuuluvate toodete puhul on loetletud käesolevate suuniste II lisas;

| 15) | „elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus“ – [...] protsenti tegelikust elektritarbimisest, mis määratakse kindlaks komisjoni otsusega koos elektritarbimise tõhususe võrdlusalustega. See vastab elektritarbimise tõhususe võrdlusaluste kohaldamisel kehtestatud keskmisele heite vähendamise kohustusele (elektritarbimise võrdlusalus / eelnev elektritarbimine). Seda kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis kuuluvad abikõlblikesse sektoritesse, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud. |
| --- | --- |

15)

„elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus“ – [...] protsenti tegelikust elektritarbimisest, mis määratakse kindlaks komisjoni otsusega koos elektritarbimise tõhususe võrdlusalustega. See vastab elektritarbimise tõhususe võrdlusaluste kohaldamisel kehtestatud keskmisele heite vähendamise kohustusele (elektritarbimise võrdlusalus / eelnev elektritarbimine). Seda kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mis kuuluvad abikõlblikesse sektoritesse, kuid mille puhul elektritarbimise tõhususe võrdlusalust ei ole kindlaks määratud.

2.   ÜHISED HINDAMISPÕHIMÕTTED

| 16. | Hinnates, kas teatatud abimeedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks, analüüsib komisjon üldiselt, kas meetme ülesehitus tagab selle, et abimeetme positiivne mõju ühist huvi teeniva eesmärgi saavutamisele kaalub üles võimaliku negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. |
| --- | --- |

16.

| 17. | 8. mai 2012. aasta teatises riigiabi ajakohastamise kohta (14) rõhutati vajadust kindlaks teha ja määratleda ühised põhimõtted, mida komisjon kohaldab kõigi abimeetmete kokkusobivuse hindamisel. Seetõttu peab komisjon abimeedet aluslepinguga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele: see aitab kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi täitmisele vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 3; see peab olema suunatud olukorrale, mida abiga saab oluliselt parandada määral, mida turg ise ei suuda: näiteks kui abi võimaldab kõrvaldada turutõrget või lahendada võrdsete võimaluste või ühtekuuluvuse puudumisega seotud probleemi; see peab olema sobiv poliitikavahend ühistes huvides oleva eesmärgi täitmiseks; see peab muutma asjaomaste ettevõtjate käitumist nii, et nad hakkavad tegelema lisategevusalaga, mida nad ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil või muus kohas; abi suurus ja osatähtsus peavad piirduma minimaalselt vajalikuga; abi negatiivne mõju peab olema piisavalt piiratud; liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel peab olema hea juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jaotistes 3.1 ja 3.2 selgitatakse, kuidas nende üldkriteeriumide alusel kehtestatakse konkreetsed kokkusobivusnõuded, mida tuleb täita käesolevate suuniste kohaldamisalasse kuuluvate abimeetmete puhul. |
| --- | --- |

18.

3.   MEETME SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE VASTAVALT ALUSLEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTILE C

3.1.   Abi ettevõtjatele sektorites, mille puhul leitakse, et esineb tegelik kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht märkimisväärsete kaudsete kulude tõttu, mille põhjustab konkreetselt kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulude ülekandumine elektrihindadesse (heitkoguste kaudsete kulude hüvitamiseks antav abi)

| 19. | Heitkoguste kaudsete kulude hüvitamiseks antav abi loetakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobivaks juhul, kui täidetud on järgmised tingimused. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Seda liiki abi eesmärk on ära hoida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise märkimisväärset ohtu, mis on eelkõige põhjustatud abisaaja LHÜdega seotud kulude ülekandumisest elektrihinda, kui tema kolmandate riikide konkurentide elektrihindades samasugused kulud ei kajastu ja abisaajal ei ole võimalik kanda neid kulusid üle tootehinda, ilma et ta kaotaks olulise osa oma turust. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga tegelemine selliselt, et abisaajatel aidatakse vähendada kokkupuudet selle ohuga, kannab keskkonnaeesmärki, sest abiga püütakse vältida olukorda, kus tootmise liidust välja viimise tagajärjel kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas ikkagi suurenevad, sest siduvat rahvusvahelist kokkulepet nende vähendamiseks ei ole sõlmitud. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Selleks et piirata konkurentsi moonutamise ohtu siseturul, peab abi piirduma sektoritega, mille puhul esineb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise tegelik oht märkimisväärsete kaudsete kulude tõttu, mille põhjustab konkreetselt kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulude ülekandumine elektrihindadesse. Käesolevate suuniste tähenduses on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht tegelik üksnes juhul, kui abisaaja tegutseb käesolevate suuniste I lisas loetletud sektoris. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kui liikmesriik otsustab anda abi ainult mõnele I lisas loetletud sektorile, tuleb sektorite valikul lähtuda objektiivsetest, mittediskrimineerivatest ja läbipaistvatest kriteeriumidest. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Liikmesriigid peavad tagama, et abisaajate valik abikõlblikus sektoris põhineks objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel kriteeriumidel ning et abi antaks põhimõtteliselt ühtemoodi kõikidele selles sektoris tegutsevatele konkurentidele, kes on faktiliselt sarnases olukorras. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Riigiabi peetakse HKSi kaudsete kulude hüvitamiseks sobivaks vahendiks, sõltumata sellest, millises vormis seda antakse. Seoses sellega peetakse sobivaks vahendiks otsetoetusena antavat hüvitist. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Abi on siseturuga kokkusobiv üksnes juhul, kui sellel on ergutav mõju. Selleks et abil oleks ergutav mõju ja et see ka tegelikult aitaks ära hoida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, tuleb seda taotleda ja abisaajale maksta kulude tekkimise aastal või sellele järgneval aastal. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kui abi makstakse kulude tekkimise aastal, tuleb kehtestada maksete hilisema kohandamise kord, mille alusel tagastatakse kõik ülemääraselt makstud abisummad enne järgmise aasta 1. juulit. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Abi on proportsionaalne ning selle negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele on piisavalt piiratud, kui see ei ületa 75 % kaudsetest heitekuludest. Elektritarbimise tõhususe võrdlusalusega tagatakse, et ebatõhusate tootmisprotsesside toetamine jääb piiratuks ning säilivad kõige energiatõhusamate tehnoloogiate kasutuselevõtu stiimulid. |
| --- | --- |

27.

| 28. | I lisas loetletud sektoritesse kuuluvate toodete tootmise eest käitisele makstav maksimaalne abisumma tuleb arvutada järgmise valemi alusel.






  a) | Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes kohaldatakse II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × E × AOt

  Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient või turupõhine CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on LHÜforvardhind aastal t – 1 (EUR/tCO2); E on kohaldatav tootepõhine elektritarbimise tõhususe võrdlusalus, mis on määratletud II lisas; AOt on tegelik toodang aastal t. Need mõisted on määratletud jaotises 1.3. |
| --- | --- | --- |

28.

a)

Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes kohaldatakse II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × E × AOt

Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient või turupõhine CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on LHÜforvardhind aastal t – 1 (EUR/tCO2); E on kohaldatav tootepõhine elektritarbimise tõhususe võrdlusalus, mis on määratletud II lisas; AOt on tegelik toodang aastal t. Need mõisted on määratletud jaotises 1.3.

| b) | Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes ei kohaldata II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:
  Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

  Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on LHÜ forvardhind aastal t – 1 (EUR/tCO2); EF on kohaldatav elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus, mis on määratletud II lisas; AEC on tegelik elektritarbimine (MWh) aastal t. Need mõisted on määratletud jaotises 1.3. |
| --- | --- |

b)

Kui abisaaja toodetavate toodete suhtes ei kohaldata II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, on käitise kohta makstav maksimaalne abisumma aastal t tekkinud kulude puhul järgmine:

Amaxt = Ai × Ct × Pt-1 × EF × AECt

Ai on abi osatähtsus väljendatuna kümnendmurruna (nt 0,75); Ct on kohaldatav CO2-heite koefitsient (tCO2/MWh) (aastal t); Pt-1 on LHÜ forvardhind aastal t – 1 (EUR/tCO2); EF on kohaldatav elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalus, mis on määratletud II lisas; AEC on tegelik elektritarbimine (MWh) aastal t. Need mõisted on määratletud jaotises 1.3.

| 29. | Kui käitis valmistab tooteid, mille suhtes kohaldatakse II lisas loetletud elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, ja tooteid, mille suhtes kohaldatakse elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusalust, tuleb iga toote puhul tarbitud elektrienergia jagada vastavalt iga toote toodangumahuga (väljendatuna tonnides). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kui käitises toodetakse nii abikõlblikke tooteid (st tooteid, mis kuuluvad II lisas loetletud abikõlblikesse sektoritesse) kui ka tooteid, mis ei ole abikõlblikud, arvutatakse maksimaalne väljamakstav abisumma üksnes abikõlblike toodete alusel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Arvestades et mõne sektori puhul ei pruugi 75 %-line abi osatähtsus olla piisav, et tagada piisav kaitse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu eest, võivad liikmesriigid vajaduse korral piirata ettevõtja tasandil makstavate kaudsete kulude summat 1,5 %-ni asjaomase ettevõtja kogulisandväärtusest aastal t. Kogulisandväärtuse arvutamiseks liidetakse käibele oma tarbeks toodetud põhivara, pluss muu tegevustulu, pluss või miinus muutused varudes, miinus ostetud kaubad ja teenused (v.a tööjõukulud)), miinus muud toodetelt makstavad käibega seotud maksud, mis ei kuulu mahaarvamisele, ning tootmisega seotud tollimaksud ja muud maksud. Samuti saab seda arvutada tegevuse brutoülejäägi põhjal, liites tööjõukulud. Lisandväärtusest arvatakse maha äriühingu raamatupidamisaruandes rahalise tulu või kuluna või plaanivälise tulu või kuluna liigitatud tulu ja kulu. Lisandväärtus tegurikuludes arvutatakse brutoväärtusena, sest väärtuse korrektiivid (näiteks kulum) on maha arvamata (15). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kui liikmesriik otsustab piirata ettevõtja tasandil makstavate kaudsete kulude summat 1,5 %-ga kogulisandväärtusest, tuleb seda piirangut kohaldada kõigi asjaomase sektori abikõlblike ettevõtjate suhtes. Kui liikmesriik otsustab kohaldada 1,5 %-list kogulisandväärtuse piirangut ainult mõne I lisas loetletud sektori suhtes, tuleb sektorite valikul lähtuda objektiivsetest, mittediskrimineerivatest ja läbipaistvatest kriteeriumidest. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Abi võib kumuleerida:






  a) | mis tahes muu riigiabiga seoses muude tuvastatavate abikõlblike kuludega; |
| --- | --- | --- |

33.

a)

mis tahes muu riigiabiga seoses muude tuvastatavate abikõlblike kuludega;

| b) | mis tahes muu riigiabiga seoses samade abikõlblike kuludega, mis osaliselt või täielikult kattuvad, ja mis tahes muu riigiabiga, millel ei ole tuvastatavaid abikõlblikke kulusid, üksnes juhul, kui kumuleerimise tulemusel ei ületata käesoleva jaotise kohaselt selle abi suhtes kohaldatavat abi ülemmäära või -summat. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu riigiabiga seoses samade abikõlblike kuludega, mis osaliselt või täielikult kattuvad, ja mis tahes muu riigiabiga, millel ei ole tuvastatavaid abikõlblikke kulusid, üksnes juhul, kui kumuleerimise tulemusel ei ületata käesoleva jaotise kohaselt selle abi suhtes kohaldatavat abi ülemmäära või -summat.

| 34. | Komisjoni keskselt hallatav liidu rahaline toetus, mis ei ole liikmesriigi otsese ega kaudse kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi. Kui liidu rahaline toetus on kombineeritud riigiabiga, siis võetakse teavitamiskünnistest ja abi ülemmäärast kinnipidamise kontrollimisel arvesse ainult riigiabi, tingimusel et riikliku rahastuse kogusumma, mida antakse samade abikõlblike kulude katmiseks, ei ole suurem kui kohaldatavate liidu õiguse sätetega kehtestatud maksimaalne rahastamise määr. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Abi ei või kumuleerida vähese tähtsusega abiga samade abikõlblike kulude puhul juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületaks abi osatähtsus käesolevas jaotises sätestatud määra. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Abi andmise aluseks olevate abikavade kestus ei tohi ületada käesolevate suuniste kehtivusaega (2021–2030). |
| --- | --- |

36.

3.2.   Elektritootmise moderniseerimiseks üleminekuperioodil antav abi lubatud heitkoguse ühikute võimaliku tasuta eraldamise vormis

| 37. | Riigiabi, mida antakse lubatud heitkoguse ühikute võimaliku tasuta eraldamise vormis elektritootmise moderniseerimiseks üleminekuperioodil vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud järgmised tingimused. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Seda liiki abi eesmärk peab olema energiasektori moderniseerimine, mitmekesistamine või jätkusuutlik ümberkujundamine. Toetatud investeeringud peavad olema kooskõlas üleminekuga ohutule ja kestlikule vähese CO2-heitega majandusele, liidu kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030 eesmärkidega, Euroopa rohelise kokkuleppega ja Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kui investeering toob kaasa täiendava elektritootmisvõimsuse, peab asjaomane käitaja ka tõendama, et tema või mõni muu seotud käitaja on täiendava elektritootmisvõimsuse käivitumise alguseks heitemahukama elektritootmisvõimsuse vastava osa tegevuse lõpetanud. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Abi on siseturuga kokkusobiv üksnes juhul, kui sellel on ergutav mõju. Ergutav mõju tekib siis, kui abi ajendab abisaajat muutma oma käitumist ja ilma abita ta seda ei teeks. Abiga ei tohi subsideerida sellise tegevuse kulusid, mida äriühing teeks niisamagi, ning sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Abitaotluse saamise korral peab abi andev asutus kontrollima, kas abil oleks nõutav ergutav mõju. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Abi võib ettevõtjale eraldistena välja maksta üksnes juhul, kui on tõendatud, et konkureeriva pakkumismenetluse eeskirjade kohaselt välja valitud investeering on tehtud. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Projektide puhul, mille investeeringute kogusumma ületab 12,5 miljonit eurot, võib abi anda üksnes kasutades konkureerivat pakkumismenetlust, mis toimub ühes või mitmes voorus ajavahemikus 2021–2030. Kõnealune konkureeriv pakkumismenetlus peab:






  a) | vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele;

| b) | tagama, et pakkumuskõlblikud on ainult sellised projektid, mis edendavad energia- ja tarneallikate mitmekesistamist, vajalikke ümberkorraldusi, keskkonnaseisundi parandamist ja taristu ajakohastamist, puhast tehnoloogiat (näiteks taastuvenergiatehnoloogiat) või energiatootmise sektori moderniseerimist (näiteks tõhusat ja kestlikku kaugkütet) ning energia ülekandmis- ja jaotamissektorit; |
| --- | --- |

b)

tagama, et pakkumuskõlblikud on ainult sellised projektid, mis edendavad energia- ja tarneallikate mitmekesistamist, vajalikke ümberkorraldusi, keskkonnaseisundi parandamist ja taristu ajakohastamist, puhast tehnoloogiat (näiteks taastuvenergiatehnoloogiat) või energiatootmise sektori moderniseerimist (näiteks tõhusat ja kestlikku kaugkütet) ning energia ülekandmis- ja jaotamissektorit;

| c) | määratlema selged, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad valikukriteeriumid projektide paremusjärjestuse koostamiseks, et tagada üksnes selliste projektide valimine, mis






  i) | toovad tulude-kulude analüüsi põhjal heitkoguste vähendamisel netokasu ja millega saavutatakse süsinikdioksiidi heite vähendamine eelnevalt määratud märkimisväärsel tasemel, võttes arvesse projekti suurust; |
| --- | --- | --- |

c)

määratlema selged, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad valikukriteeriumid projektide paremusjärjestuse koostamiseks, et tagada üksnes selliste projektide valimine, mis

i)

toovad tulude-kulude analüüsi põhjal heitkoguste vähendamisel netokasu ja millega saavutatakse süsinikdioksiidi heite vähendamine eelnevalt määratud märkimisväärsel tasemel, võttes arvesse projekti suurust;

| ii) | on täiendavad, vastavad selgelt asendus- ja moderniseerimisvajadustele ega suurenda turupõhist energianõudlust; |
| --- | --- |

ii)

on täiendavad, vastavad selgelt asendus- ja moderniseerimisvajadustele ega suurenda turupõhist energianõudlust;

| iii) | on parima hinna ja kvaliteedi suhtega; |
| --- | --- |

iii)

on parima hinna ja kvaliteedi suhtega;

| iv) | ei aita suurendada ega paranda väga heitemahuka elektritootmise rahalist elujõulisust ning ei suurenda sõltuvust heitemahukatest fossiilkütustest. |
| --- | --- |

iv)

ei aita suurendada ega paranda väga heitemahuka elektritootmise rahalist elujõulisust ning ei suurenda sõltuvust heitemahukatest fossiilkütustest.

| 44. | Projektide puhul, mille investeeringute kogusumma on vähem kui 12,5 miljonit eurot, võib abi anda ilma konkureeriva pakkumismenetluseta. Sel juhul peab projektide valik põhinema objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel. Valikumenetluse tulemused tuleb avaldada avalikuks aruteluks. Kui samas käitises tehakse mitu investeeringut, tuleb neid hinnata tervikuna, et teha kindlaks, kas 12,5 miljoni eurone künnis ületatakse või mitte, välja arvatud juhul, kui nimetatud investeeringud on üksteisest sõltumatult tehniliselt või rahaliselt elujõulised. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Komisjon loeb abi proportsionaalseks, kui abi osatähtsus ei ületa 70 % asjakohastest investeeringukuludest. Arvutamise aluseks tuleb võtta näitajad enne maksude või muude tasude mahaarvamist. Kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas makstav abi tuleb arvutada kogu abi nüüdispuhasväärtusena esimese makse tegemisel, kasutades väärtuse aja jooksul diskonteerimiseks asjaomast komisjoni viitemäära. Abi osatähtsus arvutatakse ühe abisaaja kohta. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Abi ei tohi mõjutada ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, eelkõige juhul, kui abi on koondatud piiratud arvule abisaajatele või kui abi tugevdab tõenäoliselt abisaaja turupositsiooni (kontserni tasandil). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Abi võib kumuleerida:






  a) | mis tahes muu riigiabiga seoses muude tuvastatavate abikõlblike kuludega; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

mis tahes muu riigiabiga seoses muude tuvastatavate abikõlblike kuludega;

| b) | mis tahes muu riigiabiga seoses samade abikõlblike kuludega, mis osaliselt või täielikult kattuvad, ja mis tahes muu riigiabiga, millel ei ole tuvastatavaid abikõlblikke kulusid, üksnes juhul, kui kumuleerimise tulemusel ei ületata käesoleva jaotise kohaselt selle abi suhtes kohaldatavat abi ülemmäära või -summat. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu riigiabiga seoses samade abikõlblike kuludega, mis osaliselt või täielikult kattuvad, ja mis tahes muu riigiabiga, millel ei ole tuvastatavaid abikõlblikke kulusid, üksnes juhul, kui kumuleerimise tulemusel ei ületata käesoleva jaotise kohaselt selle abi suhtes kohaldatavat abi ülemmäära või -summat.

| 48. | Abi võib anda korraga mitme abikava alusel või liita sihtotstarbelise üksikabiga tingimusel, et tegevusele või projektile antava riigiabi kogusumma ei ületa käesolevas jaotises sätestatud abi ülemmäärasid. Komisjoni keskselt hallatav liidu rahaline toetus, mis ei ole liikmesriigi otsese ega kaudse kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi. Kui liidu rahaline toetus on kombineeritud riigiabiga, siis võetakse teavitamiskünnistest ja abi ülemmäärast kinnipidamise kontrollimisel arvesse ainult riigiabi, tingimusel et riikliku rahastuse kogusumma, mida antakse samade abikõlblike kulude katmiseks, ei ole suurem kui kohaldatavate liidu õiguse sätetega kehtestatud maksimaalne rahastamise määr. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Abi ei või kumuleerida vähese tähtsusega abiga samade abikõlblike kulude puhul juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületaks abi osatähtsus käesolevas jaotises sätestatud määra. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Abi andmise aluseks olevate abikavade kestus ei tohi ületada käesolevate suuniste kehtivusaega (2021–2030). |
| --- | --- |

50.

4.   HINDAMINE

| 51. | Konkurentsimoonutuste edasise piiramise tagamiseks võib komisjon nõuda teatavate abikavade järelhindamist. Hinnata tuleb kavasid, mille puhul konkurentsi moonutamise oht on eriti suur, st millega võib kaasneda konkurentsi olulise piiramise või moonutamise oht, kui nende rakendamist õigel ajal läbi ei vaadata. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Võttes arvesse hindamise eesmärke ning et vältida liikmesriikide ja väiksemate abiprojektide ülemäärast koormamist, nõutakse hindamist üksnes suure eelarvega abikavade puhul, millel on uudseid omadusi, või kui võib ette näha märkimisväärseid muutusi turul, tehnoloogias või reguleerivas raamistikus. Hindamise peab läbi viima abi andvast asutusest sõltumatu ekspert komisjoni poolt ette nähtud ühise metoodika alusel. Hindamise tulemused avalikustatakse. Liikmesriigid peavad koos abikavaga teatavaks tegema hindamiskava projekti, mis moodustab lahutamatu osa komisjoni hinnangust kavale. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Hindamise tulemused esitatakse komisjonile aegsasti, et oleks võimalik hinnata abikava võimalikku pikendamist, ja igal juhul abikava lõppedes. Iga hindamise täpne ulatus ja eeskirjad/nõuded määratakse kindlaks abikava heaks kiitvas otsuses. Kõigi järgnevate samalaadse eesmärgiga abimeetmete puhul tuleb arvesse võtta kõnealuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

53.

5.   ENERGIAAUDITID JA -JUHTIMISSÜSTEEMID

| 54. | Jaotise 3.1 alusel antava abi puhul kohustuvad liikmesriigid kontrollima, kas abisaaja täidab energiaauditi tegemise kohustust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (16) artikli 8 tähenduses kas eraldiseisva energiaauditi vormis või sertifitseeritud energiajuhtimissüsteemi või keskkonnajuhtimissüsteemi, näiteks ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemi (EMAS) raames (17). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Samuti kohustuvad liikmesriigid jälgima, et abisaajad, kes on direktiivi 2012/27/EL artikli 8 lõike 4 kohaselt kohustatud tegema energiaauditi:






  a) | rakendavad auditiaruandes esitatud soovitusi, kui asjaomaste investeeringute tasuvusaeg ei ületa kolme aastat ja nende investeeringute kulud on proportsionaalsed, või teise võimalusena |
| --- | --- | --- |

55.

a)

rakendavad auditiaruandes esitatud soovitusi, kui asjaomaste investeeringute tasuvusaeg ei ületa kolme aastat ja nende investeeringute kulud on proportsionaalsed, või teise võimalusena

| b) | vähendavad oma elektritarbimise CO2-jalajälge, et katta vähemalt 30 % oma elektritarbimisest CO2-vabadest allikatest, või teise võimalusena |
| --- | --- |

b)

vähendavad oma elektritarbimise CO2-jalajälge, et katta vähemalt 30 % oma elektritarbimisest CO2-vabadest allikatest, või teise võimalusena

| c) | investeerivad märkimisväärse, vähemalt 50 % suuruse osa abisummast projektidesse, mis toovad kaasa käitise kasvuhoonegaaside heitkoguste olulise vähenemise tublisti allapoole ELi heitkogustega kauplemise süsteemis LHÜde tasuta eraldamiseks kasutatavat võrdlusalust. |
| --- | --- |

c)

investeerivad märkimisväärse, vähemalt 50 % suuruse osa abisummast projektidesse, mis toovad kaasa käitise kasvuhoonegaaside heitkoguste olulise vähenemise tublisti allapoole ELi heitkogustega kauplemise süsteemis LHÜde tasuta eraldamiseks kasutatavat võrdlusalust.

6.   LÄBIPAISTVUS

| 56. | Liikmesriigid peavad tagama järgmise teabe avaldamise komisjoni läbipaistvusmoodulis (18) või ülevaatlikul riigiabi veebisaidil riiklikul või piirkondlikul tasandil:






  a) | heakskiidetud abikava või üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse ja selle rakendussätete täistekst või link; |
| --- | --- | --- |

56.

a)

heakskiidetud abikava või üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse ja selle rakendussätete täistekst või link;

| b) | abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed); |
| --- | --- |

b)

abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed);

| c) | iga abisaaja nimi ja tunnus, välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusolekul, vastavalt komisjoni teatisele ametisaladuse hoidmise kohta riigiabi otsustes (19); |
| --- | --- |

c)

iga abisaaja nimi ja tunnus, välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusolekul, vastavalt komisjoni teatisele ametisaladuse hoidmise kohta riigiabi otsustes (19);

| d) | abivahend, (20) abielement ja kui see on erinev, siis igale abisaajale antud abi nominaalsumma, väljendatuna täissummana omavääringus (21); |
| --- | --- |

d)

abivahend, (20) abielement ja kui see on erinev, siis igale abisaajale antud abi nominaalsumma, väljendatuna täissummana omavääringus (21);

| e) | abi andmise kuupäev (22) ja avaldamise kuupäev; |
| --- | --- |

e)

abi andmise kuupäev (22) ja avaldamise kuupäev;

| f) | ettevõtja liik (väike või keskmise suurusega ettevõtja/suurettevõtja); |
| --- | --- |

f)

ettevõtja liik (väike või keskmise suurusega ettevõtja/suurettevõtja);

| g) | piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam); |
| --- | --- |

g)

piirkond, kus abisaaja asub (NUTS 2. tasand või madalam);

| h) | peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb (NACE rühma tasandil); |
| --- | --- |

h)

peamine majandussektor, milles abisaaja tegutseb (NACE rühma tasandil);

| i) | abi eesmärk. |
| --- | --- |

i)

abi eesmärk.

| 57. | Kõnealune nõue kehtib üle 500 000 euro suuruse üksikabi puhul. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Selline teave tuleb avaldada pärast abi andmise otsuse tegemist, seda säilitatakse vähemalt 10 aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav (23). |
| --- | --- |

58.

7.   ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE

| 59. | Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2015/1589 (24) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 794/2004 (25) peavad liikmesriigid esitama komisjonile igal aastal aruandeid. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Peale kõnealustes määrustes sätestatud nõude täitmise peavad liikmesriigid lisama oma aastaaruannetesse järgmise teabe, kasutades komisjoni standardvormi:






  a) | iga abisaaja ja tema omanduses olevate toetust saavate käitiste nimed; |
| --- | --- | --- |

60.

a)

iga abisaaja ja tema omanduses olevate toetust saavate käitiste nimed;

| b) | sektor(id), milles iga abisaaja tegutseb (määratletud NACE-4 koodi alusel); |
| --- | --- |

b)

sektor(id), milles iga abisaaja tegutseb (määratletud NACE-4 koodi alusel);

| c) | abi andmise aasta ja abi maksmise aasta; |
| --- | --- |

c)

abi andmise aasta ja abi maksmise aasta;

| d) | tegelik toodang iga toetatava käitise kohta asjaomases sektoris; |
| --- | --- |

d)

tegelik toodang iga toetatava käitise kohta asjaomases sektoris;

| e) | tegelik elektritarbimine iga toetatava käitise kohta (kui on antud mis tahes abi elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusaluse alusel); |
| --- | --- |

e)

tegelik elektritarbimine iga toetatava käitise kohta (kui on antud mis tahes abi elektritarbimise tõhususe varuvõrdlusaluse alusel);

| f) | LHÜ forvardhind, mida on kasutatud abisumma arvutamisel abisaaja kohta; |
| --- | --- |

f)

LHÜ forvardhind, mida on kasutatud abisumma arvutamisel abisaaja kohta;

| g) | abi osatähtsus; |
| --- | --- |

g)

abi osatähtsus;

| h) | riigi CO2-heite koefitsient. |
| --- | --- |

h)

riigi CO2-heite koefitsient.

| 61. | Liikmesriigid peavad tagama, et säilitataks üksikasjalik dokumentatsioon kõikide abi andmist hõlmavate meetmete kohta. See peab sisaldama kogu teavet, mis võimaldab kindlaks teha, kas asjakohastel juhtudel on kinni peetud abikõlblikest kuludest ja abi lubatud ülemmäärast. Kõnealust dokumentatsiooni tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast ja esitada see taotluse korral komisjonile. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Igal aastal, mil jaotises 3.1 osutatud abikavade eelarve ületab 25 % lubatud heitkoguse ühikute enampakkumise tulust, peab asjaomane liikmesriik avaldama kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikega 6 aruande, milles esitatakse selle summa ületamise põhjused. Aruanne peab sisaldama asjakohast teavet abikavast kasu saavate suurte tööstustarbijate elektrihindade kohta, ilma et see piiraks konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõudeid. Aruanne peab sisaldama teavet ka selle kohta, kas on asjakohaselt arvesse võetud muid meetmeid süsinikdioksiidiga seotud kaudsete kulude jätkusuutlikuks vähendamiseks keskmises ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Jaotises 3.2 kirjeldatud abikavadest kasu saavad elektritootjad ja võrguettevõtjad peavad iga aasta 28. veebruariks esitama aruande toetamiseks välja valitud investeeringute tegemise kohta, sealhulgas tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute ja tehtud investeerimiskulude bilansi ning toetatud investeeringute liikide kohta. |
| --- | --- |

63.

8.   KOHALDAMISAEG JA LÄBIVAATAMINE

| 64. | Alates 1. jaanuarist 2021 asendavad käesolevad suunised 5. juunil 2012 avaldatud suuniseid, (26) mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisjon kohaldab käesolevate suuniste põhimõtteid 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Komisjon kohaldab käesolevate suuniste põhimõtteid kõigi teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab võtma vastu otsuse, alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui projektidest teatati enne nende avaldamist. Ebaseaduslikku abi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtivatele eeskirjadele kooskõlas komisjoni teatisega õigusvastase riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (27). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Komisjon kohandab käesolevaid suuniseid 2025. aastal, et ajakohastada elektritarbimise tõhususe võrdlusaluseid, geograafilisi piirkondi ja CO2-heite koefitsiente. 2025. aastal hindab komisjon ka seda, kas on ilmnenud lisaandmeid, mis võimaldaksid parandada III lisas kirjeldatud CO2-heite koefitsientide arvutamise metoodikat, st võtta arvesse kliimaneutraalse tehnoloogia üha suuremat hinnakujundusrolli liidu elektriturgudel ning hinnangute järeldusi, millest on komisjoni teavitatud vastavalt punkti 15 alapunktile (11). Sellest tulenevalt peavad liikmesriigid vajaduse korral oma asjaomaseid kavasid muutma, et viia need vastavusse kohandatud suunistega. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Komisjon võib käesolevad suunised igal ajal üle vaadata või neid kohandada, kui see peaks osutuma vajalikuks seoses konkurentsipoliitikaga või vajadusega võtta arvesse liidu poliitikat, rahvusvahelisi kohustusi või olulisi turumuutusi. Liikmesriigid peavad vajaduse korral oma asjaomaseid kavasid muutma, et viia need vastavusse kohandatud suunistega. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

(4)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

(5)  Vt Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta kohtumisel vastu võetud järeldused.

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103 final).

(7)  Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1).

(8)  Sellega seoses vt otsus ühendatud kohtuasjades T-244/93 ja T-486/93: TWD Textilwerke Deggendorf GmbH vs. komisjon, ECLI:EU:T:1995:160, ja komisjoni teatis „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides“ (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4).

(9)  Vt näiteks komisjoni otsus SA.34385 – Bulgaaria – Kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 10c investeeringute eest elektritootmiskäitistesse ja energiataristusse (ELT C 63, 20.2.2015, lk 1); komisjoni otsus SA.34674 – Poola – Lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine elektritootjatele direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c alusel (ELT C 24, 23.1.2015, lk 1).

(10)  Näiteks 2023. aastaks antava abi korral on see 2023. aasta detsembri LHÜde müügipakkumise sulgemishindade aritmeetiline keskmine, võttes aluseks konkreetse LHÜde enampakkumisplatvormi hinnad ajavahemikus 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022.

(11)  Käesolevad suunised ei kvalifitseeru õigusaktina ja seetõttu ei pea EMP ühiskomitee neid EMP lepingusse inkorporeerima. EFTA järelevalveamet vastutab EFTA riikide suhtes kohaldatavate asjakohaste eeskirjade, sealhulgas CO2-heite koefitsientide kindlaksmääramise metoodika kehtestamise eest.

(12)  PRODCOMi loetelu on Euroopa kaevandus- ja töötleva tööstuse toodete loetelu: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1

(13)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil (ELT L 59, 27.2.2019, lk 8).

(14)  COM(2012) 209 final.

(15)  Kood 12 15 0 õiguslikus raamistikus, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

(17)  Määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

(18)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=et

(19)  C(2003) 4582 (ELT C 297, 9.12.2003, lk 6).

(20)  toetus/intressitoetus laen / tagasimakstavad ettemaksed / tagasimakstav toetus garantii maksusoodustus või -vabastus riskifinantseerimine muu (palun täpsustage). Kui abi antakse mitme abivahendi kaudu, tuleb esitada abisumma iga vahendi kohta eraldi.

(21)  Brutotoetusekvivalent. Tegevusabi puhul võib esitada aastase abisumma abisaaja kohta.

(22)  Kuupäev, mil abisaajal tekib kohaldatava siseriikliku õiguskorra kohaselt seaduslik õigus abi saada.

(23)  Teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast. Ebaseadusliku abi korral nõutakse, et liikmesriigid tagaksid kõnealuse teabe avaldamise tagantjärele kuue kuu jooksul alates komisjoni otsuse kuupäevast. Teave peab olema kättesaadav vormingus, mis võimaldab andmeid otsida, väljavõtteid teha ja hõlpsasti internetis avaldada, näiteks CSV- või XML-vormingus.

(24)  ELT L 248, 24.9.2015, lk 9.

(25)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

(26)  ELT C 158, 5.6.2012, lk 4.

(27)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

---

I LISA

Sektorid, mille puhul on kindlaks tehtud tegelik kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht

| | NACE kood | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1. | 14.11 | Nahkrõivaste tootmine |
| 2. | 24.42 | Alumiiniumi tootmine |
| 3. | 20.13 | Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
| 4. | 24.43 | Plii-, tsingi- ja tinatootmine |
| 5. | 17.11 | Paberimassi tootmine |
| 6. | 17.12 | Paberi- ja papitootmine |
| 7. | 24.10 | Raua, terase ja ferrosulamite tootmine |
| 8. | 19.20 | Puhastatud naftatoodete tootmine |
| 9. | 24.44 | Vasetootmine |
| 10. | 24.45 | Muude mitteraudmetallide tootmine |
| 11. | | Järgmised allsektorid plastisektoris (20.16): |
| | 20.16.40.15 | Polüetüleen algkujul |
| 12. | | Kõik tootekategooriad malmivalusektoris (24.51) |
| 13. | | Järgmised allsektorid klaaskiusektoris (23.14): |
| | 23.14.12.10
  23.14.12.30 | Klaaskiust matid
  Klaaskiust vuaal |
| 14. | | Järgmised allsektorid tööstusgaasisektoris (20.11): |
| | 20.11.11.50
  20.11.12.90 | Vesinik
  Anorgaanilised hapnikku sisaldavad mittemetallide ühendid |

NACE kood

Kirjeldus

1.

14.11

Nahkrõivaste tootmine

2.

24.42

Alumiiniumi tootmine

3.

20.13

Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine

4.

24.43

Plii-, tsingi- ja tinatootmine

5.

17.11

Paberimassi tootmine

6.

17.12

Paberi- ja papitootmine

7.

24.10

Raua, terase ja ferrosulamite tootmine

8.

19.20

Puhastatud naftatoodete tootmine

9.

24.44

Vasetootmine

10.

24.45

Muude mitteraudmetallide tootmine

11.

Järgmised allsektorid plastisektoris (20.16):

20.16.40.15

Polüetüleen algkujul

12.

Kõik tootekategooriad malmivalusektoris (24.51)

13.

Järgmised allsektorid klaaskiusektoris (23.14):

23.14.12.10

23.14.12.30

Klaaskiust matid

Klaaskiust vuaal

14.

Järgmised allsektorid tööstusgaasisektoris (20.11):

20.11.11.50

20.11.12.90

Vesinik

Anorgaanilised hapnikku sisaldavad mittemetallide ühendid

---

II LISA

I lisas esitatud NACE koodidele vastavate toodete elektritarbimise tõhususe võrdlusalused

---

III LISA

Maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid (tCO2/MWh) eri geograafilistel aladel

| Piirkonnad | | Kohaldatav CO2-heite koefitsient |
| --- | --- | --- |
| Aadria mere piirkonna riigid | Horvaatia, Sloveenia | [...] |
| Ibeeria | Hispaania, Portugal | [...] |
| Balti riigid | Leedu, Läti, Eesti | [...] |
| Lääne-Euroopa keskosa | Austria, Saksamaa, Luksemburg | [...] |
| Põhjamaad | Rootsi, Soome | [...] |
| Tšehhi ja Slovakkia | Tšehhi, Slovakkia | [...] |
| Belgia | | [...] |
| Bulgaaria | | [...] |
| Taani | | [...] |
| Iirimaa | | [...] |
| Kreeka | | [...] |
| Prantsusmaa | | [...] |
| Itaalia | | [...] |
| Küpros | | [...] |
| Ungari | | [...] |
| Malta | | [...] |
| Madalmaad | | [...] |
| Poola | | [...] |
| Rumeenia | | [...] |

Piirkonnad

Kohaldatav CO2-heite koefitsient

Aadria mere piirkonna riigid

Horvaatia, Sloveenia

[...]

Ibeeria

Hispaania, Portugal

[...]

Balti riigid

Leedu, Läti, Eesti

[...]

Lääne-Euroopa keskosa

Austria, Saksamaa, Luksemburg

[...]

Põhjamaad

Rootsi, Soome

[...]

Tšehhi ja Slovakkia

Tšehhi, Slovakkia

[...]

Belgia

[...]

Bulgaaria

[...]

Taani

[...]

Iirimaa

[...]

Kreeka

[...]

Prantsusmaa

[...]

Itaalia

[...]

Küpros

[...]

Ungari

[...]

Malta

[...]

Madalmaad

[...]

Poola

[...]

Rumeenia

[...]

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/20

---

Euro vahetuskurss (1)

24. september 2020

(2020/C 317/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1645 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,73 |
| DKK | Taani kroon | 7,4425 |
| GBP | Inglise nael | 0,91228 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5793 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0772 |
| ISK | Islandi kroon | 161,80 |
| NOK | Norra kroon | 11,1023 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,015 |
| HUF | Ungari forint | 364,45 |
| PLN | Poola zlott | 4,5293 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8755 |
| TRY | Türgi liir | 8,8851 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6539 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5600 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0250 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7847 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6029 |
| KRW | Korea vonn | 1 367,55 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,8675 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9527 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5530 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 339,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8542 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,547 |
| RUB | Vene rubla | 89,8713 |
| THB | Tai baat | 36,821 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,4935 |
| MXN | Mehhiko peeso | 26,1062 |
| INR | India ruupia | 86,1145 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1645

JPY

Jaapani jeen

122,73

DKK

Taani kroon

7,4425

GBP

Inglise nael

0,91228

SEK

Rootsi kroon

10,5793

CHF

Šveitsi frank

1,0772

ISK

Islandi kroon

161,80

NOK

Norra kroon

11,1023

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,015

HUF

Ungari forint

364,45

PLN

Poola zlott

4,5293

RON

Rumeenia leu

4,8755

TRY

Türgi liir

8,8851

AUD

Austraalia dollar

1,6539

CAD

Kanada dollar

1,5600

HKD

Hongkongi dollar

9,0250

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7847

SGD

Singapuri dollar

1,6029

KRW

Korea vonn

1 367,55

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,8675

CNY

Hiina jüaan

7,9527

HRK

Horvaatia kuna

7,5530

IDR

Indoneesia ruupia

17 339,41

MYR

Malaisia ringit

4,8542

PHP

Filipiini peeso

56,547

RUB

Vene rubla

89,8713

THB

Tai baat

36,821

BRL

Brasiilia reaal

6,4935

MXN

Mehhiko peeso

26,1062

INR

India ruupia

86,1145

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/21

---

Eriaruanne nr 19/2020

„Euroopa tööstuse digiteerimine: ambitsioonikas algatus, mille edu sõltub ELi, liikmesriikide valitsuste ja ettevõtete jätkuvast pühendumusest“

(2020/C 317/06)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 19/2020 „Euroopa tööstuse digiteerimine: ambitsioonikas algatus, mille edu sõltub ELi, liikmesriikide valitsuste ja ettevõtete jätkuvast pühendumusest“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 317/07)

1

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | QuattroR SGR S.p.A. („QuattroR“, Itaalia), |
| --- | --- |

—

QuattroR SGR S.p.A. („QuattroR“, Itaalia),

| — | Holding Gruppo Marchi S.p.A („HGM“, Itaalia), |
| --- | --- |

—

Holding Gruppo Marchi S.p.A („HGM“, Itaalia),

| — | Burgo Group S.p.A. („Burgo“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

Burgo Group S.p.A. („Burgo“, Itaalia).

QuattroR ja HGM omandavad Burgo üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | QuattroR: fondivalitseja, mis investeerib taaskäivitamise eesmärgil sellistesse Itaalia ettevõtetesse, millel on tugev positsioon turul ja oma sektoris, kuid mis vajavad arenemiseks uusi vahendeid või seisavad silmitsi ajutiste finantsprobleemidega; |
| --- | --- |

—

QuattroR: fondivalitseja, mis investeerib taaskäivitamise eesmärgil sellistesse Itaalia ettevõtetesse, millel on tugev positsioon turul ja oma sektoris, kuid mis vajavad arenemiseks uusi vahendeid või seisavad silmitsi ajutiste finantsprobleemidega;

| — | HGM: valdusettevõtja, millel on muu hulgas valitsev mõju Itaalias asuva ettevõtja Palladio Group S.p.A. üle, mis tegeleb kastide, voldikute, brošüüride, liimkleebiste ja kvaliteetpakendite tootmise ja müügiga ning omab praegu kontrollivat osalust Burgos; |
| --- | --- |

—

HGM: valdusettevõtja, millel on muu hulgas valitsev mõju Itaalias asuva ettevõtja Palladio Group S.p.A. üle, mis tegeleb kastide, voldikute, brošüüride, liimkleebiste ja kvaliteetpakendite tootmise ja müügiga ning omab praegu kontrollivat osalust Burgos;

| — | Burgo: paberimassi ja paberi tootja, kes toodab i) kaetud graafilist paberit peamiselt ajakirjade ja ajalehtede jaoks, mitmesuguse kvaliteediga (kaetud mehaaniline ja puiduvaba paber), ii) katmata graafilist paberit, peamiselt raamatute ja kirjatarvete jaoks (katmata puiduvaba paber), iii) lühikesekiulist paberimassi, millest enamikku kasutatakse graafilise paberi sisetootmiseks, iv) eripaberit, mille lõppkasutamine on peamiselt pakendamiseks ja märgistamiseks ning v) ringlussevõetud lainepappi pruunide kastide kokkupanekuks. |
| --- | --- |

—

Burgo: paberimassi ja paberi tootja, kes toodab i) kaetud graafilist paberit peamiselt ajakirjade ja ajalehtede jaoks, mitmesuguse kvaliteediga (kaetud mehaaniline ja puiduvaba paber), ii) katmata graafilist paberit, peamiselt raamatute ja kirjatarvete jaoks (katmata puiduvaba paber), iii) lühikesekiulist paberimassi, millest enamikku kasutatakse graafilise paberi sisetootmiseks, iv) eripaberit, mille lõppkasutamine on peamiselt pakendamiseks ja märgistamiseks ning v) ringlussevõetud lainepappi pruunide kastide kokkupanekuks.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9928 – QuattroR/HGM/Burgo

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9962 –
  Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 317/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mylan Ireland Limited („Mylan“, Iirimaa), |
| --- | --- |

—

Mylan Ireland Limited („Mylan“, Iirimaa),

| — | Aspen’s EU Thrombosis Business („sihtettevõtja“, Mauritius), mis kuulub kontserni Aspen Pharmacare Holdings LTD. |
| --- | --- |

—

Aspen’s EU Thrombosis Business („sihtettevõtja“, Mauritius), mis kuulub kontserni Aspen Pharmacare Holdings LTD.

Mylan omandab sihtettevõtja üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | Mylan arendab, litsentsib, toodab, turundab ja turustab lisaks käsimüügi- ja tarbijatele mõeldud tervishoiutoodetele geneerilisi, kaubamärgiga geneerilisi ja eriravimeid. |
| --- | --- |

—

Mylan arendab, litsentsib, toodab, turundab ja turustab lisaks käsimüügi- ja tarbijatele mõeldud tervishoiutoodetele geneerilisi, kaubamärgiga geneerilisi ja eriravimeid.

| — | Sihtettevõtja omab Aspeni tromboosivastaste toodete (nadropariini molekulid (kaubamärgid Fraxiparine ja Fraxodi), fondapariinuks (kaubamärk Arixtra), tsertopariin (kaubamärk Mono Embolex) ja danaparoid (kaubamärk Orgaran)) teatavaid turustamisõigusi ja nendega seotud intellektuaalomandi õigusi EMPs. |
| --- | --- |

—

Sihtettevõtja omab Aspeni tromboosivastaste toodete (nadropariini molekulid (kaubamärgid Fraxiparine ja Fraxodi), fondapariinuks (kaubamärk Arixtra), tsertopariin (kaubamärk Mono Embolex) ja danaparoid (kaubamärk Orgaran)) teatavaid turustamisõigusi ja nendega seotud intellektuaalomandi õigusi EMPs.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9962 – Mylan / Aspen’s EU Thrombosis Business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/25

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 317/09)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1) annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„STELVIO“/„STILFSER“

ELi nr: PDO-IT-0255-AM02 – 10.1.2020

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio del Formaggio Stelvio, via Innsbruck, 43 - 39 100 Bolzano, ITAALIA.

Telefon +39 0474570113; faks +39 0474570177. Kõnealune assotsiatsioon vastab ministri 28. novembri 2017. aasta määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos |
| --- | --- |

☐

Seos

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☐ | Muu [täpsustada] |
| --- | --- |

☐

Muu [täpsustada]

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatused

Toote kirjeldus

Käesolev muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 3.2 ning sellega nähakse ette tükeldamiseks mõeldud toote valmistamise erieeskirjade lisamine.

Seetõttu lisatakse tootespetsifikaadi artikli 5 („Lõpptoote omadused“) lõppu ja koonddokumendi punkti 3.2 järgmine lõik.

„Et töötlemisel esinevad kaod oleks võimalikud väiksed ning tingimusel, et eespool osutatud nõuded juustu kaalu ja kõrguse osas oleks täidetud, on erandina ette nähtud, et eelpakendatud (viilutatud, kuubikutena, riivitud) toote puhul võib juust „Stelvio“/„Stilfser“ olla muu kui silindrilise kujuga.“

Seega puudutab muudatus toote kuju, mis ei pea juhul, kui toode on mõeldud tükeldamiseks, tingimata olema üksnes silindriline, ja tuleb KPNi saamiseks sedasi tähistada kohe tootmise alguses (vormi asetamise etapis) ning toodet ei tohi sellisel kujul (terve tootena) KPNi all müüki lasta, vaid tohib tarbimisse lubada üksnes pärast tükeldamist ja eelpakendamist.

Väljavaade võtta kasutusele otstarbekam kuju võimaldab jaotada toote tükkideks ja vältida raiskamist, mida ei saa põhjendada tehniliste või kvalitatiivsete kriteeriumitega, samuti võimaldab see optimeerida tootlikkust ja töötlemisvõimsust tootespetsifikaadi kohase laagerdumisprotsessi osas. Sedasi ei ole juustu „Stelvio“/„Stilfser“ tehnilisi-kvalitatiivseid omadusi vaja muuta.

Tootmismeetod

| — | Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 3 punkti 3.3.2 ja koonddokumendi punkti 3.3. |
| --- | --- |

—

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 3 punkti 3.3.2 ja koonddokumendi punkti 3.3.

Veisesööta käsitleva osa lõppu lisati järgmine lause, nagu on nõutud komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 664/2014:

„Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda osakaal ei tohi mingil juhul ületada söödaratsioonis aasta lõikes 50 % (kuivaines väljendatuna).“

See muudatus kujutab endast selgitust.

Värske rohi ja kohalik sööt, mis moodustavad söödaratsiooni lihtsasti seeditavad kiudained, mõjutavad otsustaval määral tootmiseks kasutatava piima keemilisi, sensoorseid ja organoleptilisi omadusi ja seega kujutavad endast olulist osa söödaratsiooni kuivainest.

Nende veiste puhul, keda kasvatatakse traditsiooniliselt piimatootmiseks mägises piirkonnas, kus teravilja või õlikultuuride kasvatus pole levinud, tuleb söödaratsiooni koostises kasutada kontsentreeritud sööta ja väljaspool määratletud piirkonda toodetud sööta. Söödaratsiooni täiendamine on vajalik, et tagada veiste toitaine- ja füsioloogilised vajadused ning vältida terviseprobleemide tekkimist.

Nimetatud sööta on võimalik väga kiiresti omastada ning see annab veistele normaalseks toimimiseks vajaliku energia ja valgud. Selle roll piirdub nende funktsioonide psühholoogilise toetamisega ja see ei mõjuta piima organoleptilisi omadusi peaaegu üldse.

Seega võib kasutada määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevat silo, kunstlikult kuivatatud sööta, otra, rukist, tritikalet, nisu, kaera, maisi, nende saadusi ja kõrvalsaadusi ning ka odra, rukki, tritikale, nisu ja kaera õlgi. Lisaks võib kasutada õlikultuure (geneetiliselt muundamata soja, raps, lina, osaliselt kooritud päevalilleseemned), nende saadusi ja kõrvalsaadusi; kuivatatud suhkrupeedipulpi; õlleraba ja kuivatatud õunapulpi; loomapeeti; kartuleid; õllepärmi; melass; jaanikaunu; pulbrilisi piimatooteid; aminohappeid ja valke, mis ei ole saadud proteolüüsi käigus; taimseid rasvu.

Kinnitame, et muudatusettepaneku eesmärk on täpsustada toiduga seotud punkti ja et see ei mõjuta seost ega toote kvaliteeti.

| — | Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.1 tooraine rasvasisalduse kohta ja koonddokumendi punkti 3.3. |
| --- | --- |

—

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.1 tooraine rasvasisalduse kohta ja koonddokumendi punkti 3.3.

Praegune tekst:

„4.2.1   Rasvasisalduse vähendamine.

Vajaduse korral baktofuugi abil puhastatud piima võib osaliselt koorida, et rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,6 % vahele. Osalist koorimist tehakse separaatori abil.“

asendatakse järgmisega:

„4.2.1   Rasvasisalduse vähendamine.

Vajaduse korral baktofuugi abil puhastatud piima võib kergelt koorida, et rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,8 % vahele. Osalist koorimist tehakse separaatori abil.“

Selle väikse muudatusega võetakse kasutusele rasvasisalduse realistlikum vahemik, mis vastab tegelikkuses tooraine olemasolevale rasvasisaldusele (3,45 %st 3,8 %ni 3,6 % asemel), mis on kooskõlas muude laagerdatud juustule kohalduvate nõuetega.

| — | Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.5 ja koonddokumendi punkti 3.3 kasutatava laabi tüübi kohta. |
| --- | --- |

—

Käesoleva muudatusega muudetakse tootespetsifikaadi artikli 4 punkti 4.2.5 ja koonddokumendi punkti 3.3 kasutatava laabi tüübi kohta.

Praegune tekst:

„Töödeldavale piimale, millele on vajaduse korral lisatud piimhappebaktereid, lisatakse 85 minuti pärast vasikalaapi massi töötlemiseks temperatuuril 32–33 °C. Kalgendav ensüüm peab koosnema üksnes vedelast või pulbri kujul laabist. Laap toodetakse traditsioonilise meetodi kohaselt; selle kangus on ligikaudu 1/15 000 ja see sisaldab keskmiselt 75 % kümosiini ja 25 % pepsiini; see ei sisalda ühtki tüüpi koagulanti (nt mikroobset), ei ole geneetiliselt muundatud ega sisalda ühtki geneetiliselt muundatud kalgendavat ensüümi.“

asendatakse järgmisega:

„Töödeldavale piimale, millele on vajaduse korral lisatud piimhappebaktereid, lisatakse 85 minuti pärast vasikalaapi või muud päritolu, nimelt taimset laapi massi töötlemiseks temperatuuril 32–33 °C.

Kalgendavat ensüümi võib kasutada üksnes vedelal või pulbri kujul. Vasikalaap toodetakse traditsioonilise meetodi kohaselt; selle kangus on ligikaudu 1/15 000 ja see sisaldab keskmiselt 75 % kümosiini ja 25 % pepsiini; see ei ole geneetiliselt muundatud ega sisalda ühtki geneetiliselt muundatud kalgendavat ensüümi.“

Kehtiva tootespetsifikaadi kohaselt on lubatud kasutada ainult vasikalaapi. See reegel tundub nüüdsest väga piirav ja takistab tehnoloogilisi arengusuundi, mis on määratletud piirkonnas tootmisele pikalt omased olnud ja mille puhul oli KPN praeguseni välistatud, olgugi et neil arengusuundadel olid nõuetekohased omadused ning need võimaldasid täita kõiki laagerdatud juustu keemilisi ja organoleptilisi kriteeriume.

Peale selle võimaldab see muudatus vastata tarbijate järjest mitmekesisematele nõudmistele.

KOONDDOKUMENT

„STELVIO“/„STILFSER“

„STELVIO“/„STILFSER“

ELi nr: PDO-IT-0255-AM02 -10.1.2020

ELi nr: PDO-IT-0255-AM02 -10.1.2020

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Stelvio“/„Stilfser“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Tarbimisvalmina on juust „Stelvio“/„Stilfser“ pärast vähemalt kuuekümnepäevast laagerdumist silindrikujuline lamedate või peaaegu lamedate külgedega ja sirge või kergelt nõgusa äärega. Juustu mõõtmed on järgmised: kaal 8–10 kg, diameeter 34–38 cm ning kõrgus 8–11 cm. Kuivaine rasvasisaldus on vähemalt 50 % ja niiskusesisaldus on kuni 44 %. Kooriku värvus on kollakasoranžist oranžikaspruunini. Juustu tekstuur on tihke, painduv ja elastne. Juust on kahvatu õlgkollase värvusega ja väikesest kuni keskmise suurusega korrapäratult paiknevate aukudega.

Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ müüakse kas tervete kerade või tükkidena ja see on tarbimiseks ringlusse lubatud päritolunimetust tähistava märgisetiga.

Et töötlemisel esinevad kaod oleks võimalikult väiksed ning tingimusel, et eespool osutatud nõuded juustu kaalu ja kõrguse osas oleks täidetud, on erandina ette nähtud, et eelpakendatud (viilutatud, kuubikutena, riivitud) toote puhul võib juust „Stelvio“/„Stilfser“ olla muu kui silindrilise kujuga.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Suvise karjatamisperioodi ajal toituvad veised peamiselt värskest rohust; laudas koosneb põhiratsioon piiramatult heinast ja silost, mis on pärit määratletud piirkonnast, maksimaalselt 15 kg looma kohta.

Värske rohi ja kohalik sööt, mis moodustavad söödaratsiooni lihtsasti seeditavad kiudained, mõjutavad otsustaval määral tootmiseks kasutatava piima keemilisi, sensoorseid ja organoleptilisi omadusi ja seega kujutavad endast olulist osa (vähemalt 50 %) söödaratsiooni kuivainest.

Nende veiste puhul, keda kasvatatakse traditsiooniliselt piimatootmiseks mägises piirkonnas, kus teravilja või õlikultuuride kasvatus pole levinud, tuleb söödaratsiooni koostises kasutada kontsentreeritud sööta ja väljaspool määratletud piirkonda toodetud sööta. Söödaratsiooni täiendamine on vajalik, et tagada veiste toitaine- ja füsioloogilised vajadused ning vältida terviseprobleemide tekkimist.

Nimetatud sööta on võimalik väga kiiresti omastada ning see annab veistele normaalseks toimimiseks vajaliku energia ja valgud. Selle roll piirdub nende funktsioonide psühholoogilise toetamisega ja see ei mõjuta piima organoleptilisi omadusi peaaegu üldse.

Seega võib kasutada määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevat silo, kunstlikult kuivatatud sööta, otra, rukist, tritikalet, nisu, kaera, maisi, nende saadusi ja kõrvalsaadusi ning ka odra, rukki, tritikale, nisu ja kaera õlgi. Lisaks võib kasutada õlikultuure (geneetiliselt muundamata soja, raps, lina, osaliselt kooritud päevalilleseemned), nende saadusi ja kõrvalsaadusi; kuivatatud suhkrupeedipulpi; õlleraba ja kuivatatud õunapulpi; loomapeeti; kartuleid; õllepärmi; melassi; jaanikaunu; pulbrilisi piimatooteid; aminohappeid ja valke, mis ei ole saadud proteolüüsi käigus; taimseid rasvu.

Väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda pärit sööda osakaal ei tohi mingil juhul ületada söödaratsioonis aasta lõikes 50 % (kuivaines väljendatuna).

Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ valmistatakse piimast, mille valgusisaldus on üle 3,10 % ja mida saadakse määratletud geograafilisest piirkonnast pärit veistelt. Piim võib olla osaliselt kooritud, nii et selle rasvasisaldus jääks 3,45 ja 3,8 % vahele.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik spetsifikaadis ja käesolevas dokumendis kirjeldatud etapid – veiste karjatamine, lüpsmine, piima kogumine ja töötlemine, kalgendamine ja juustu laagerdamine – peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Terve juustukera lõigatakse tükkideks alles pärast päritolunimetusega märgise lisamist. Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ võib tükkidena pakendada ka väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Juustu „Stelvio“/„Stilfser“ tükke müüakse päritolunimetust tähistava märgisega või isekleepuva märgisega ja/või eeltrükitud, päritolunimetusega ümbrises.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tervete keradena müüdav juust „Stelvio“/„Stilfser“ kannab päritolunimetuse etiketti, mis kinnitatakse alles pärast seda, kui juust on laagerdunud 60 päeva, ja pitserit, mis näitab partiid, tootmiskuupäeva ja tootja koodi. Müüki minevad tooted kannavad päritolunimetusele osutavat märgist. Päritolunimetuse märgis sisaldab punaste tähtedega kirjutatud sõnu „Stilfser-Stelvio“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Karjatamise, lüpsmise, piima kogumise ja töötlemise, kalgendamise ja juustu „Stelvio“/„Stilfser“ laagerdumise protsessi jaoks ettenähtud määratletud geograafiline piirkond hõlmab Bolzano autonoomse provintsi järgmisi piirkondi: Val Venosta, Burgraviato, Salto-Sciliar, Val Pusteria, Val d'Isarco, Bolzano kommuuni territoorium. Nimetatud piirkonnad asuvad 84 katastrijärgse ja halduspiirkonna territooriumil.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Stelvio“/„Stilfser“, mida punktis 4 määratletud piirkonnas traditsiooniliselt toodetakse, on läbi aegade säilitanud oma eripära, mis tuleb „Stelvio“/„Stilfseri“ mägipargi alpikeskkonnast, kus toimub enamik tootmisest ja mis annab juustule nime. Alto-Adige alpipiirkonna kliima- ja mullastikutingimused mõjutavad karja peamise sööda ning seega piirkonnast saadud piimast toodetava juustu laadi.

Mõnes ajaloolises tekstis räägitakse alpikarjamaade rohust (marbl ja madaun), mis on aidanud parandada toodetava piima kvaliteeti. Määratletud piirkonna erilised keskkonna- ja kliimatingimused on seotud kõnealuse piirkonna mäestikulise keskkonnaga, mida on alati iseloomustanud 500–2 000 meetri kõrgusel asuvad loomakasvatusettevõtted (talud), ja kohaliku mikrofloora toimega laagerdumisprotsessile. Need konkreetsed ainulaadsed ja kordumatud keskkonnategurid koos tootmistraditsiooni arenguga annavad kaitstud päritolunimetusega juustule „Stelvio“/„Stilfser“ erijooned, mis teevad selle toote ainulaadseks, iseseisvaks ja täielikult kohalikele tingimustele vastavaks.

marbl

madaun

Peale punktis 3.2 kirjeldatu on tootel järgmised väga erilised ja ainulaadsed omadused:

| — | kooriku värvus: kollakasoranžist oranžikaspruunini; |
| --- | --- |

—

kooriku värvus: kollakasoranžist oranžikaspruunini;

| — | maitse: aromaatne ja märkimisväärne, teravate nüanssidega; |
| --- | --- |

—

maitse: aromaatne ja märkimisväärne, teravate nüanssidega;

| — | rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 %. |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 50 %.

Juustule annavad loomulikul teel laagerdumisest tulenevad ainulaadsed omadused ning kordumatu organoleptilise profiili järgmised tegurid: karjatamisperioodi jooksul söödetakse veiseid värske rohuga, laudas hoidmise ajal koosneb nende sööt peamiselt määratletud piirkonnast saadud heinast ja silost, kasutatav piim on samast, mäestikuliste ja mullastikutingimuste poolest ühetaolisest geograafilisest piirkonnast, olulisel kohal on ka alpitaimede eripära ning piima töötlemisel kasutatavate erinevate aeroobsete bakterite tüvedest koosneva mikrofloora omadused. Need tegurid määravad nii kooriku värvuse kui ka ainult sellele juustule iseloomulikud maitse- ja lõhnaomadused. Lisaks soodustab veiste sööt pigem suure rasvasisalduse kujunemist kuivaines.

Nimetatud teguritest on märkeid juba hiliskeskajast pärinevates allikates ning need on kinnistunud läbi kohalike iseloomulike tavade ning tootmisasutuste, sealhulgas talud, kuni toote ja selle tootmisprotsessi kirjelduseni Stilfi (Stelvio) juustukodades 1914. aastal. See mõjutas majanduslikult kogu kõnealust geograafilist piirkonda. Spetsifikaadiga muudeti need tegurid kohustuslikeks ja kehtestati nii karjakasvatajatele kui ka tootjatele nõuded, mis tuleb iga piirkonnas tegutseva tootja või karjakasvataja identifitseerimissüsteemis dokumenteerida spetsiaalsete sissekannete ja registritena ning hoida koos töötlemist, tootmist ja päritolunimetuse andmist puudutava dokumentatsiooniga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Prodotti DOP IGP“ („KPNi või KGTga tooted“), seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ („KPNi, KGT või GTTga tooted“) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid“).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 25.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 317/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 317/31

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 317/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„ČESKÝ MODRÝ MÁK“

ELi nr: PGI-CZ-02236 – 3.11.2016

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Český modrý mák“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tšehhi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafiline tähis „Český modrý mák“ hõlmab üheaastase sinise unimaguna (Papaver somniferum L.) seemneid, mis vastavad toidus kasutamise nõuetele käesolevas dokumendis esitatud kvaliteedispetsifikatsiooni kohaselt.

Kaitstud geograafilise tähisega toode „Český modrý mák“ on ette nähtud kasutamiseks toiduainetes ja lõpptarbijale tarbimiseks lubamisel peavad sellel olema järgmised omadused:

füüsikalised ja organoleptilised omadused:

välimus: umbes 1 mm pikkune neerukujuline seeme, mille pinnal on veidi kõrgemate ribidega ääristatud kuusnurksed sälgud, terve, kahjustamata, küps, ladustamiseks sobiv;

värvus: ere, taevasinine kuni sinakashall;

maitse: magus, veidi mõru nüansiga;

lõhn: eriomane, tootele „Český modrý mák“ iseloomulik, õrn ja meeldiv;

konsistents: vabalt voolav, ilma tükkideta;

keemiline ja toitumisalane teave:

keskmine toitumisalane teave 100 g mooniseemnete „Český modrý mák“ (valitud) kohta:

kaltsium: 1 402 mg;

vask: 2,20 mg;

rasvad: 45,80 g;

tsink: 10 mg;

niatsiin: 0,99 mg;

magneesium: 333 mg;

raud: 9,50 mg;

E-vitamiin: 4 mg;

naatrium: 21 mg;

tiamiin: 0,86 mg;

mangaan: 2 mg;

fosfor: 854 mg;

B6-vitamiin: 0,55 mg;

kaalium: 705 mg;

riboflaviin: 0,17 mg.

Morfiini, tebaiini ja kodeiini üldsisaldus ei tohi ületada 25 mg/kg seemne pinnal ja 0,8 % kupra kuivaines. Kaitstud geograafilise tähisega toodet „Český modrý mák“ ei tohi mingil juhul segi ajada tehniliste mooniseemnetega, mida toodetakse farmaatsiatööstuse toorainena.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kasvatamine, koristamine ja kuivatamine

Toodet kasvatatakse sobiva pinnasega määratletud piirkondades, kus külv tuleb lõpule viia 20. aprilliks.

Seemneid võib korjata mehhaniseeritult (tavaliselt tavapõllumajanduses) või võimaluse korral käsitsi (eriti mahepõllumajanduse korral).

Unimaguna põhu ja seemnete segu tuleb täielikult kuivatada aktiivventilatsiooniga hallides.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet ei tohi segada toodetega, mis ei vasta spetsifikaadi nõuetele.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna piirid on kindlaks määratud järgmiselt:

| — | edelas: Chebská pánev, Český les, Šumava, Blanský les ja Novohradské hory jalam; |
| --- | --- |

—

edelas: Chebská pánev, Český les, Šumava, Blanský les ja Novohradské hory jalam;

| — | lõunas: Třeboňská pánev, Českomoravská vrchovina lõunaserv ning Dyje ja Morava jõed alates Hodonínist; |
| --- | --- |

—

lõunas: Třeboňská pánev, Českomoravská vrchovina lõunaserv ning Dyje ja Morava jõed alates Hodonínist;

| — | kagus: Valgete Karpaatide (Bílé Karpaty) maastikukaitseala lääne- ja põhjaserv; |
| --- | --- |

—

kagus: Valgete Karpaatide (Bílé Karpaty) maastikukaitseala lääne- ja põhjaserv;

| — | idas: Beskiidide (Beskydy) maastikukaitseala lääne-, põhja- ja kaguserv; |
| --- | --- |

—

idas: Beskiidide (Beskydy) maastikukaitseala lääne-, põhja- ja kaguserv;

| — | läänes piirneb piirkond Ohře jõega; |
| --- | --- |

—

läänes piirneb piirkond Ohře jõega;

| — | loodepiiriks on Mostecká pánev ja Elbe jõgi kuni Děčínini; |
| --- | --- |

—

loodepiiriks on Mostecká pánev ja Elbe jõgi kuni Děčínini;

| — | põhjapiiriks on Ploučnice ja Chemnitzi (Kamenice) jõed, Lužické hory ning kaugemal Liberecká pánev, Krkonoše lõunanõlvad, Broumovské hory ja Orlické hory lõunanõlvad; |
| --- | --- |

—

põhjapiiriks on Ploučnice ja Chemnitzi (Kamenice) jõed, Lužické hory ning kaugemal Liberecká pánev, Krkonoše lõunanõlvad, Broumovské hory ja Orlické hory lõunanõlvad;

kirdes: Kralický Sněžníku jalam, Rychlebské hory ja Zlatohorská vrchovina, Opavice jõgi kuni Opava jõega liitumise kohani, Opava jõgi kuni Oderi jõega liitumise kohani, Oderi jõgi kuni Olše jõega liitumise kohani, Olše jõgi kuni Lomná jõega liitumise kohani ning Lomná jõgi kuni Beskiidide (Beskydy) maastikukaitsealani.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Český modrý mák“ registreerimise taotlus põhineb kõnealuste mooniseemnete organoleptilistel ja toitumisalastel omadustel, mis eristavad neid muudest turul olevatest mooniseemnetest ja on seotud kasvatamisega geograafilises piirkonnas.

Kaitstud geograafilise tähisega tootel „Český modrý mák“ on iseloomulik lõhn ja maitse, sest muudel sinise unimaguna seemnetel, eelkõige heledavärvilistel, on mitte midagi ütlev maitse ja lõhn või puuduvad need üldse, ning väga õhukese seemnekesta tõttu sisaldavad need vähe kiudusid ja ligniini ning kaasnevaid aineid, mis on maitse seisukohast olulised. Seega on tootel „Český modrý mák“ iseloomulikud organoleptilised omadused, mis eristavad seda teistest unimagunatest. Mooniseemned sisaldavad 40–60 % väga väärtuslikke õlisid (ülekaalus on linoolhape, samuti ka oleiin-, palmitiin-, steariin- ja ka linoleenhape).

Kaitstud geograafilise tähisega toote „Český modrý mák“ ainulaadsed omadused on seotud kõnealuse geograafilise piirkonna konkreetsete mullatüüpide ja kliimapiirkondade kombinatsiooniga, järgides rohkem kui 150 aasta pikkust unimagunate neis tingimustes kasvatamise traditsiooni. Kaitstud geograafiline tähis hõlmab kõiki määratletud mullatüüpidega piirkondi kuni 700 m kõrgusel merepinnast. Kaitstud geograafilise tähisega toote kasvatamiseks mõeldud piirkonnad hõlmavad kliimapiirkondi kuni 700 m kõrgusel, ent parimad tootmistingimused on peedi ja odra või kartuli, nisu ja odra tootmispiirkondade kergelt mägistel kuni tasastel aladel, mille kõrgus merepinnast jääb vahemikku 300–700 m (Vrbenský, 1960). Tšehhi Vabariigi kliimapiirkondade kaardil määratletud kliimapiirkonnad vastavad oluliselt mullatüüpidele.

a)   Kindlaks määratud mullatüübid:

pararendzina, rendsiina (paepealne muld), rähkne muld (arenic regosol), lammimuld, smonice (vertisol-tüüpi muld), chernozem (mustmuld), chernics, shedozem (hallmuld), hnedozem (pruunmuld), leetjas muld, leostunud mullad (modal cambisol, acidic cambisol, dystric cambisol, eutrophic cambisol), pelozem (leostunud savimuld), pseudo-gleimuld (stagnosol), gleimuld, organosol, anthrosol.

b)   Kliimapiirkonnad:

soe, kuiv; soe, poolkuiv; soe, poolniiske; mõõdukalt soe, kuiv mõõdukalt soe, poolniiske; mõõdukalt soe (kuni soe), märkimisväärselt niiske; mõõdukalt soe, niiske.

Toote „Český modrý mák“ kvaliteedi määravad oluliselt kliimatingimused, eriti temperatuurid ja sademete hulk aasta jooksul, mis erinevad märkimisväärselt teiste piirkondade omadest. See on eriti oluline koos määratletud piirkonnas esinevate mullatüüpidega. Peamine erinevus määratletud kliimapiirkondade kliima ja rannikukliima vahel on talveperiood (niiskusvarud on varakevadel suuremad ja istutamiseks palju sobivamad) ning ka asjaolu, et väiksem niiskus suvekuudel ei avalda kahjulikku mõju unimagunate tootmisele, sest unimagun ei suuda küpsemise ajal taluda niisket ilma. Unimagunate tootmise puhul on oluline kahjulik piirav tegur veepuudus. Toode „Český modrý mák“ vajab hea veerežiimiga struktuurseid mullatüüpe; tingimused nimetatud mullatüüpides on suurepärased, sest need võimaldavad põllukultuure külvata külma mulda, milles on säilinud vähemalt järelejäänud talvine niiskus ning mulla ja õhuniiskuse kondensatsioon. Päikesepaisteline ja soe ilm on ideaalne pikapäevataimena tuntud unimaguna kasvatamiseks kasutatavates kliimapiirkondades. Selline ilm on väga soovitav ka kuparde õitsemise ja küpsemise ajal, sest see kiirendab seda protsessi. Soojusnõuded muutuvad kasvuperioodil. Kõige paremini saab neile nõuetele vastata üksnes Tšehhi Vabariigi kliimapiirkondades, sest liiga soe kliima avaldab negatiivset mõju rasvade tekkele ning lipiidide ja valkude sisalduse negatiivse korrelatsiooni tõttu suureneb valkude – morfiini lähteainete – sisaldus.

Kaitstud geograafilise tähisega toode „Český modrý mák“ on õlirikas unimagunataim, mida iseloomustab alkaloidide väike sisaldus ning mille iseloomulikuks tunnuseks on ka märgatavalt väiksem morfiini- ja tebaiinisisaldus, mida näitavad ka selle organoleptilised omadused (lõhn ja maitse). Tšehhi Vabariigis ja välislaborites läbi viidud pikaajalised analüüsid on kinnitanud, et kaitstud geograafilise tähisega tootes „Český modrý mák“ on morfiinisisaldus väiksem kui kohalikes õigusaktides sätestatud piirnorm. Toodet iseloomustab ka muude alkaloidide väga väike sisaldus. Muid mooniseemneid tuleb toidus kasutamiseks töödelda, sest näiteks nende morfiinisisaldus on kümme korda suurem. Sellise töötlemise käigus (seemnete pesemine, termostabiliseerimine jne) halvenevad kõnealuste unimaguna sortide kvaliteedi- ja organoleptilised omadused (maitse, lõhn). Teisisõnu, kaitstud geograafilise tähisega toote „Český modrý mák“ positiivsed organoleptilised omadused tekivad looduslikult selle geograafilise piirkonna tulemusel, kust toode on pärit, ning seda pole vaja töödelda.

Kaitstud geograafilise päritoluga tootel „Český modrý mák“ on kasulikud toiteväärtuslikud omadused ja see sisaldab märkimisväärsel hulgal dieetkoostisosi. Sellel on eriti suur kaltsiumisisaldus (600 korda suurem kui nisujahul ja üheksa korda suurem kui kreeka pähkli tuumadel), suur E-vitamiini, pantoteenhappe, niatsiini ja tiamiini sisaldus ning suur mineraalainete (vask, tsink, magneesium, raud) sisaldus.

Lisaks avaldavad suurem laiuskraad ja soodsam kõrgus merepinnast positiivset mõju väiksema viskoossusega ja oksüdatsioonile vähem vastuvõtlike küllastamata rasvhapete suuremale osakaalule. Samuti mõjutavad need positiivselt kasulikumaid toiteväärtusi. Seda tõendavad eksperdiuuringud ja katsetulemused, mis võimaldavad tuvastada rasvhapete ja nende estrite käitumist (Steinbach, M., Lazarovici, M., Ille, C., jt. Rev Tomaine Med Ing1, 451, 1964; Vereschagin AG, Biochimija 27, 1866, 1962). Selles kliimapiirkonnas kasvanud toode sisaldab märkimisväärsel hulgal linoleen- ja linoolhapet. See kinnitab veelgi kaitstud geograafilise tähisega toote „Český modrý mák“ eripära, mis tuleneb selle geograafilise päritoluga seotud eristatavatest omadustest (Zehnálek, P., „Mák – stále nedoceněný“ („Unimagun – endiselt alahinnatud“), 4, Výživa a potraviny (Toitumine ja toit) 5/2016).

Toode „Český modrý mák“ on oma kvaliteediomaduste tõttu paljudes riikides kõrgelt hinnatud – seda tõendab asjaolu, et üle 85 % toote „Český modrý mák“ seemnetest eksporditakse. See on populaarne toidu koostisosa, eriti neis riikides, kus mooniseemneid kasutatakse pagaritoodete täidisena.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://isdv.upv.cz/webapp/resdb.print_detail.det?pspis=OP/263

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---