# Jurnalul Oficial C 281/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 281 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6326 august 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 281

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6326 august 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 281/01 | Rata de schimb a monedei euro — 25 august 2020 | 1 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 281/01

Rata de schimb a monedei euro — 25 august 2020

1

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 281/02 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 2 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 281/02

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 281/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 august 2020

(2020/C 281/01)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1814 |
| JPY | yen japonez | 125,67 |
| DKK | coroana daneză | 7,4423 |
| GBP | lira sterlină | 0,89945 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3525 |
| CHF | franc elvețian | 1,0752 |
| ISK | coroana islandeză | 163,10 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,5688 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,121 |
| HUF | forint maghiar | 353,46 |
| PLN | zlot polonez | 4,3919 |
| RON | leu românesc nou | 4,8403 |
| TRY | lira turcească | 8,7352 |
| AUD | dolar australian | 1,6472 |
| CAD | dolar canadian | 1,5597 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,1563 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8082 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6170 |
| KRW | won sud-coreean | 1 402,12 |
| ZAR | rand sud-african | 19,8084 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1671 |
| HRK | kuna croată | 7,5290 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 301,60 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9247 |
| PHP | peso Filipine | 57,357 |
| RUB | rubla rusească | 88,3600 |
| THB | baht thailandez | 37,185 |
| BRL | real brazilian | 6,5860 |
| MXN | peso mexican | 25,8774 |
| INR | rupie indiană | 87,7165 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1814

JPY

yen japonez

125,67

DKK

coroana daneză

7,4423

GBP

lira sterlină

0,89945

SEK

coroana suedeză

10,3525

CHF

franc elvețian

1,0752

ISK

coroana islandeză

163,10

NOK

coroana norvegiană

10,5688

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,121

HUF

forint maghiar

353,46

PLN

zlot polonez

4,3919

RON

leu românesc nou

4,8403

TRY

lira turcească

8,7352

AUD

dolar australian

1,6472

CAD

dolar canadian

1,5597

HKD

dolar Hong Kong

9,1563

NZD

dolar neozeelandez

1,8082

SGD

dolar Singapore

1,6170

KRW

won sud-coreean

1 402,12

ZAR

rand sud-african

19,8084

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1671

HRK

kuna croată

7,5290

IDR

rupia indoneziană

17 301,60

MYR

ringgit Malaiezia

4,9247

PHP

peso Filipine

57,357

RUB

rubla rusească

88,3600

THB

baht thailandez

37,185

BRL

real brazilian

6,5860

MXN

peso mexican

25,8774

INR

rupie indiană

87,7165

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 26.8.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 281/2

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 281/02)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) , în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„HARICOT DE CASTELNAUDARY”

Nr. UE: PGI-FR-02450 – 8.3.2019

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Haricot de Castelnaudary”

2.   Statul membru sau Țara Terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Haricot de Castelnaudary” este o fasole albă uscată din specia Phaseolus vulgaris, de tip „lingot”, caracterizată prin:

| — | culoare albă de fildeș; |
| --- | --- |

—

culoare albă de fildeș;

| — | boabe mari, greutatea a o mie de boabe fiind cuprinsă între 440 și 690 de grame; |
| --- | --- |

—

boabe mari, greutatea a o mie de boabe fiind cuprinsă între 440 și 690 de grame;

| — | formă cilindrică și reniformă; |
| --- | --- |

—

formă cilindrică și reniformă;

| — | un grad de umiditate de maximum 16 %; |
| --- | --- |

—

un grad de umiditate de maximum 16 %;

| — | rehidratare rapidă, care limitează durata de înmuiere la una, maximum patru ore. |
| --- | --- |

—

rehidratare rapidă, care limitează durata de înmuiere la una, maximum patru ore.

Această fasole se comercializează numai ca fasole uscată.

Datorită acestei capacități de rehidratare, odată fiartă, „Haricot de Castelnaudary” dezvoltă, la degustare, caracteristicile organoleptice moale și fondant. Ea își menține coeziunea și senzația de finețe a cojii. Aceste caracteristici sunt distinctive și constituie calități foarte căutate de producătorii de conserve și de specialiștii din domeniul restaurantelor.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție (de la semănare la recoltare) a „Haricot de Castelnaudary” se desfășoară în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Este exclusă vânzarea în vrac către consumatori.

Pentru UVC (unitatea de vânzare către consumatori), „Haricot de Castelnaudary” este ambalată în plase, în pungi microperforate, în cutiuțe de carton, în saci din pânză de iută sau în orice alt tip de ambalaj care nu este ermetic.

Ambalarea en gros este destinată prelucrării.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria indicației geografice protejate „Haricot de Castelnaudary” se întinde pe teritoriul a următoarelor 69 de comune din departamentul Aude:

Airoux, Baraigne, Belflou, Belpech, Bram, Cahuzac, Carlipa, Cassaigne (La), Cassés (Les), Castelnaudary, Cazalrenoux, Cumiès, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Fendeille, Fonters-du-Razès, Force (La), Gaja-la-Selve, Generville, Gourvielle, Issel, Labastide-d'Anjou, Lafage, Lasbordes, Laurabuc, Laurac, Louvière-Lauragais (La), Marquein, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mézerville, Mireval-Lauragais, Molandier, Molleville, Montferrand, Montmaur, Montauriol, Orsans, Payra-sur-l'Hers, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Pexiora, Plaigne, Plavilla, Puginier, Ribouisse, Ricaud, Saint-Amans, Sainte-Camelle, Saint-Gaudéric, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Martin-Lalande, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Sernin, Salles-sur-l'Hers, Souilhanels, Souilhe, Soupex, Tréville, Villasavary, Villautou, Villeneuve-la-Comptal, Villepinte, Villesiscle, Villespy.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică se bazează pe reputația și pe caracteristicile proprii ale „Haricot de Castelnaudary” datorate factorilor naturali și umani din zonă. Cultura sa este bine adaptată la condițiile pedoclimatice, ceea ce permite obținerea unor boabe conforme cu caracteristicile așteptate de utilizatori (rehidratare rapidă, boabe omogene și pulpă fondantă), în special de către producătorii de conserve și de către specialiștii din domeniul restaurantelor, care îi determină reputația.

Aria geografică a „Haricot de Castelnaudary”, situată în extrema vestică a departamentului Aude, se află într-o zonă de câmpii și de coline puțin înalte (falia Lauragais), a căror altitudine este cuprinsă între 100 și 300 de metri.

Vânturile reprezintă elementul esențial al acestui climat. Ele fac ca zona Castelnaudary, cu o pluviometrie medie de 650 de milimetri pe an, să fie o regiune de tranziție între regiunile cu climă atlantică și cele care sunt supuse influenței climei mediteraneene.

Două tipuri de vânt bat prin această zonă aproximativ 300 de zile pe an:

| — | Cersul, un vânt vestic prezent 200 de zile pe an, este un vânt proaspăt și moderat vara, care îndulcește efectele temperaturilor foarte înalte, iar iarna este un vânt rece care suflă mai tare; |
| --- | --- |

—

Cersul, un vânt vestic prezent 200 de zile pe an, este un vânt proaspăt și moderat vara, care îndulcește efectele temperaturilor foarte înalte, iar iarna este un vânt rece care suflă mai tare;

| — | Autanul, un vânt marin din est care bate 100 de zile pe an, se comportă vara ca un vânt uscat, datorită efectului de foehn dintre lanțul Pirineilor la sud și Montagne Noire la nord. |
| --- | --- |

—

Autanul, un vânt marin din est care bate 100 de zile pe an, se comportă vara ca un vânt uscat, datorită efectului de foehn dintre lanțul Pirineilor la sud și Montagne Noire la nord.

Zona de producție beneficiază de temperaturi ridicate vara (în medie 25-28 °C) și blânde iarna (circa 10 °C, în medie) și este protejată de cețurile frecvente de Seuil de Naurouze, de Montagne Noire și de dealurile de la poalele Pirineilor.

Molasa din Castelnaudary și formațiunile geologice asociate se află în cea mai mare parte la baza solurilor pe care se cultivă fasolea. Solurile din aria geografică sunt adânci, puțin pietroase și prezintă un bun echilibru de argilă/lut. Ele sunt esențial soluri argilo-calcaroase, cu o textură argilos-lutos-nisipoasă.

Odată cu dezvoltarea producției industriale de iahnie de fasole boabe („cassoulet”) în regiune între 1960 și 1980, producătorii din zonă au dezvoltat și au actualizat o pricepere ancestrală privind cultivarea de „Haricot de Castelnaudary”.

Această pricepere a producătorilor se exprimă după cum urmează:

| — | stabilirea perioadei optime de semănat (temperatura solului ≥ 10 °C) pe parcele selectate pentru caracteristicile lor argilo-calcaroase; |
| --- | --- |

—

stabilirea perioadei optime de semănat (temperatura solului ≥ 10 °C) pe parcele selectate pentru caracteristicile lor argilo-calcaroase;

| — | cunoașterea perfectă a necesarului de apă al culturii, datorită unui sistem de avertizare și unei rețele de irigare performante; |
| --- | --- |

—

cunoașterea perfectă a necesarului de apă al culturii, datorită unui sistem de avertizare și unei rețele de irigare performante;

| — | perioada optimă de recoltare în stadiul de „pergament” (boabe galbene/brune, maleabile, și frunze verzi sau uscate prezente încă pe vrej, pentru a se evita riscul egrenării), pentru o uscare naturală și rapidă pe câmp (mai puțin de 5 zile). |
| --- | --- |

—

perioada optimă de recoltare în stadiul de „pergament” (boabe galbene/brune, maleabile, și frunze verzi sau uscate prezente încă pe vrej, pentru a se evita riscul egrenării), pentru o uscare naturală și rapidă pe câmp (mai puțin de 5 zile).

Operațiunile de colectare, de triere și de depozitare a „Haricot de Castelnaudary” s-au dezvoltat, de asemenea, de-a lungul anilor, pe baza priceperii în aceste domenii (gestionarea conținutului de umiditate, gradul de curățenie a loturilor, calibrare).

Boabele uscate de „Haricot de Castelnaudary” au o culoare albă de fildeș. Cu o greutate la o mie de boabe de 440-690 de grame, „Haricot de Castelnaudary” are o formă cilindrică și reniformă, caracteristică fasolei de tip „lingot”, și un conținut de umiditate de maximum 16 %.

Caracteristicile specifice ale „Haricot de Castelnaudary” sunt:

| — | rehidratarea rapidă a boabelor crude, care limitează durata de înmuiere (la una, maximum patru ore); |
| --- | --- |

—

rehidratarea rapidă a boabelor crude, care limitează durata de înmuiere (la una, maximum patru ore);

| — | senzația de finețe a cojii care, după fierbere, nu se mai distinge de „pulpă”, de unde și textura sa „moale” și „fondantă”; |
| --- | --- |

—

senzația de finețe a cojii care, după fierbere, nu se mai distinge de „pulpă”, de unde și textura sa „moale” și „fondantă”;

| — | coeziunea boabelor fierte. |
| --- | --- |

—

coeziunea boabelor fierte.

Aceste caracteristici specifice și, mai ales, caracteristicile organoleptice, și anume textura fondantă și moale, precum și rehidratarea rapidă, determină calitatea dorită de producătorii de conserve și de specialiștii din domeniul restaurantelor din zona Castelnaudary pentru prepararea felului lor de mâncare tradițional: „cassoulet”.

Calitățile „Haricot de Castelnaudary” sunt legate de condițiile pedoclimatice din zonă și de priceperea tuturor operatorilor.

Cunoașterea necesarului de apă și a regimului vânturilor constituie factori determinanți ai unei creșteri perfecte și a rapidității de uscare a fasolei.

Finețea cojii și textura fondantă după fierbere ale „Haricot de Castelnaudary” se datorează combinației dintre caracteristicile unui sol argilo-calcaros adânc și precipitațiile regulate, care permit o bună aprovizionare cu apă a culturii, precum și cunoașterii necesarului de apă al culturii de către producător. Condițiile de mediu, utilizarea unui sistem de irigare eficient, precum și priceperea producătorilor evită stresul hidric.

La sfârșitul perioadei de vegetație, clima caldă, uscată și vântoasă, combinată cu utilizarea unor procese tehnologice performante, asigură calitatea optimă a produsului „Haricot de Castelnaudary” și omogenitatea loturilor. În fapt, prezența aproape permanentă a vântului în perioada de creștere a plantei permite prevenirea principalelor boli care pot afecta fasolea și favorizează calitatea și rapiditatea uscării naturale pe câmp la sfârșitul ciclului. În plus, utilizarea unui echipament de treierat specific fasolei asigură o menținere maximă a integrității boabelor.

Modalitățile de triere (utilaj de sortare-separare, masă densimetrică, utilaj de scos pietrele, sortator optic) asigură o omogenitate calitativă optimă a „Haricot de Castelnaudary”. Loturile sunt alcătuite din boabe întregi, de culoare armonioasă, regulată și fără impurități.

În fine, rapiditatea de rehidratare a boabelor uscate, ținând seama de finețea cojii lor, care rezultă, la rândul său, din combinația dintre condițiile naturale ale ariei geografice și priceperea operatorilor, împreună cu omogenitatea loturilor, optimizează timpul de înmuiere. Acest parametru permite economisirea timpului de fierbere și asigură o coeziune optimă a boabelor. Această caracteristică a „Haricot de Castelnaudary” corespunde cerințelor ridicate din partea prelucrătorilor și a specialiștilor din domeniul restaurantelor, pentru prepararea de „cassoulet” din boabe de fasole cu textură moale și fondantă.

Încă din secolul al XVII-lea, fasolea face parte din alimentele care formează baza alimentară a populației din regiune.

Félicien PARISET (1807-1886), colector de impozite din districtul Castelnaudary, precizează, în cartea sa din 1867 „Economie rurale, mœurs et usages du Lauragais”, că „[...] făinoasele – grâul, meiul (porumbul) și fasole – constituie baza alimentației populației rurale. Lucrătorii primesc în natură, drept remunerații și salarii, o cantitate de cereale suficientă pentru consumul lor. Nu cumpără decât condimente. «Millas», o turtă din făină de porumb sau de mei, joacă un rol esențial în alimentație. Aceasta este felul de mâncare preferat și, ca să zicem așa, național în zona meridională. Un alt fel de mâncare preferat în Lauragais este cassoulé, făcut din carne de porc și din fasole [...]”.

Titlul de noblețe al „Haricot de Castelnaudary” provine din locul central pe care îl deține în prepararea „cassoulet”-ului, al cărui ingredient principal este.

„Cassoulet”-ul aparține în fapt patrimoniului culinar al regiunii și, mai precis, al capitalei sale, Castelnaudary.

Acest lucru a condus, în mod natural, la instalarea în această regiune a principalilor producători.

În 1836, la Castelnaudary se instalează prima fabrică industrială de „cassoulet”. În decursul perioadei 1960-1980, în jurul localității Castelnaudary iau naștere cinci întreprinderi, care reprezintă principalul cifrei de afaceri legate de producția de „cassoulet”.

Cererea puternică și dezvoltarea producției de „Haricot de Castelnaudary” sunt legate de evoluția „cassoulet”-ului.

Începând din această perioadă, dezvoltarea producției de „cassoulet” din Castelnaudary a determinat o nevoie crescândă de ingredientul său principal: fasolea. Dezvoltarea sa a fost atât de rapidă încât producătorii de „cassoulet” au trebuit întâi să se aprovizioneze din afara Europei. În curând, ei au încurajat fermierii din zonă să relanseze producția acestei culturi emblematice care era implicată în reputația rețetei lor: „Haricot de Castelnaudary”.

În 1992, producția a fost efectiv relansată, în special datorită achiziționării în comun a unor echipamente performante și creării sindicatului producătorilor.

De la această relansare a producției în mod organizat, specialiștii din domeniul restaurantelor și producătorii de conserve utilizează din nou „Haricot de Castelnaudary” la prepararea „cassoulet”-ului; în fapt, producția actuală este în esență rezervată pentru prepararea de „cassoulet” de înaltă calitate.

Datorită calităților sale specifice, „Haricot de Castelnaudary” satisface din toate punctele de vedere nevoile producătorilor de „Cassoulet de Castelnaudary” și a dobândit o asemenea reputație în rândul consumatorilor încât vânzarea în ambalaje de desfacere cu amănuntul cunoaște o creștere semnificativă.

Festivalul Fasolei, lansat în 1999 de Sindicatul producătorilor de „Haricot de Castelnaudary”, a cunoscut de altfel un succes enorm. El a evoluat ulterior, transformându-se în Festivalul Cassoulet-ului, pentru a ține seama mai bine de întregul sector (producători, specialiști din domeniul restaurantelor și producători de conserve). Până la 40 000 de porții de cassoulet au fost servite numai cu ocazia Festivalului Cassoulet-ului din 2017.

O rută a cassoulet-ului, care permite descoperirea diferitelor ingrediente ale acestui fel de mâncare, organizează vizite la fermele agricole ale producătorilor de fasole, între care „Haricot de Castelnaudary” constituie ingredientul cel mai reprezentativ.

În ziua de astăzi, circa 50 de restaurante și 13 producători de conserve propun acest fel de mâncare tradiționale în aria de producție. Cererea lor de „Haricot de Castelnaudary” este în continuă creștere. Bucătarul hanului câmpenesc „Le Tirou” din Castelnaudary, menționat în Ghidul Michelin din 2019, precizează: „«Haricot de Castelnaudary» nu necesită un timp lung de înmuiere, și nici de fierbere. Cu toate acestea, ține foarte bine la fierbere [...]”. Bucătarul Robert Rodriguez de la restaurantul gastronomic omonim din Carcassonne precizează, la rândul său, că: „Această fasole are o coajă foarte fină pe care, după fierbere, nu o mai distingem de pulpa fondantă și moale [...]”. Maison Escourrou, firmă producătoare de conserve din Castelnaudary încă din 1963, adaugă: „Cooperativa îmi furnizează loturi omogene; prin urmare, nu trebuie să stabilesc un proces de prelucrare la fiecare nouă recepție, ceea ce e imposibil cu fasolea din import.”

Entuziasmul consumatorilor față de produsele locale de calitate și impactul economic din ce în ce mai mare al acestei producții asupra echilibrului financiar al exploatațiilor agricole din zonă sunt garanțiile unei creșteri a suprafețelor cultivate.

Federația Națională a Legumelor Uscate (Fédération Nationale des Légumes Secs) publică în mod regulat atuurile fasolei, între care „Haricot de Castelnaudary”, care este descris ca fiind „[...] alb și de tip «lingot», cu o coajă fină [...]” (FNLS, dosar de presă 2016).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-HaricotCastel.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---